# Eiropas Savienības C 91/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 91 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 23. marts |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 91

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 23. marts

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| | REVĪZIJAS PALĀTA |
| 2017/C 91/01 | Atzinums Nr. 1/2017 (saskaņā ar LESD 322. pantu) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un (ES) Nr. 652/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 541/2014/ES – Finanšu regulas pārskatīšana – Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu ( OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. ) | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

2017/C 91/01

Atzinums Nr. 1/2017 (saskaņā ar LESD 322. pantu) par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un (ES) Nr. 652/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 541/2014/ES – Finanšu regulas pārskatīšana – Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu ( OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp. )

(saskaņā ar LESD 322. pantu)

1

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

REVĪZIJAS PALĀTA

| 23.3.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 91/1

---

ATZINUMS Nr. 1/2017

(saskaņā ar LESD 322. pantu)

par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002, Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un (ES) Nr. 652/2014 un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 541/2014/ES

Finanšu regulas pārskatīšana – Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.)

(2017/C 91/01)

SATURS

| | Punkts | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| KOPSAVILKUMS | I–IX | 3 |
| IEVADS | 1.–4. | 4 |
| PRIEKŠLIKUMA PAMATOJUMS | 5.–6. | 4 |
| Ietekmes novērtējums | 5.–6. | 4 |
| GALVENIE JAUTĀJUMI, KAS NAV IEKĻAUTI KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMĀ | 7.–27. | 5 |
| Pārvaldība | 7.–15. | 5 |
| Vienots pārskatatbildības ziņojums | 7.–11. | 5 |
| Kļūdu līmeņa aplēses publicēšana | 12.–13. | 6 |
| Revīzijas komiteja | 14.–15. | 6 |
| Ārējā revīzija | 16.–27. | 6 |
| Revīzijas palātas piekļuves tiesības | 16.–17. | 6 |
| Revīzijas palātas gada pārskats | 18.–20. | 6 |
| Revīzijas palātas īpašie ziņojumi | 21.–22. | 7 |
| Aģentūras un publiskā un privātā sektora partnerības (Savienības struktūras) | 23.–27. | 7 |
| KOMISIJAS IEROSINĀTĀS IZMAIŅAS | 28.–108. | 7 |
| Vienkāršošana ES līdzekļu saņēmēju labā | 28.–34. | 7 |
| Vienots noteikumu kopums, ko piemēro hibrīddarbībām vai pasākumu un instrumentu apvienojumam | 35.–41. | 8 |
| Finanšu intervences pasākumi | 42.–50. | 9 |
| Budžeta elastība | 51.–63. | 11 |
| Trasta fondi | 64.–68. | 12 |
| Piešķirtie ieņēmumi | 69.–76. | 13 |
| Uz nosacījumu izpildi vai sasniegtiem rezultātiem balstīti maksājumi | 77.–84. | 14 |
| Snieguma regulējums | 85.–89. | 14 |
| Ziņošanas racionalizēšana | 90.–99. | 15 |
| Revīzijas kārtība | 100.–108. | 17 |
| Savstarpēja paļaušanās uz revīzijām | 100.–105. | 17 |
| Revīzijas noteikumi un procedūras | 106.–108. | 17 |
| CITI APSKATĪTIE JAUTĀJUMI | 109.–148. | 18 |
| Gada pārskati | 109.–112. | 18 |
| Korporatīvā sponsorēšana | 113.–116. | 18 |
| Pakalpojumu līmeņa nolīgumi | 117.–119. | 19 |
| Publiskā iepirkuma noteikumi | 120.–123. | 19 |
| Finanšu pārkāpumu komisijas apvienošana ar Agrīnās atklāšanas un izslēgšanas sistēmas komisiju | 124.–128. | 20 |
| Atšķirīga attieksme pret investoriem | 129.–131. | 21 |
| Attiecināmības perioda maiņa dalītas pārvaldības finanšu instrumentiem | 132.–133. | 21 |
| Iekasēšanas noteikumi | 134.–136. | 21 |
| Aktīva lauksaimnieka statuss | 137.–139. | 21 |
| Maksājums gados jauniem lauksaimniekiem | 140.–142. | 22 |
| Definīcijas | 143.–148. | 22 |
| I PIELIKUMS. KOMISIJAS GROZĪTAIS TEKSTS UN PALĀTAS IETEIKUMI | | 24 |
| II PIELIKUMS. ZIŅOŠANA | | 28 |

Punkts

Lappuse

KOPSAVILKUMS

I–IX

3

IEVADS

1.–4.

4

PRIEKŠLIKUMA PAMATOJUMS

5.–6.

4

Ietekmes novērtējums

5.–6.

4

GALVENIE JAUTĀJUMI, KAS NAV IEKĻAUTI KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMĀ

7.–27.

5

Pārvaldība

7.–15.

5

Vienots pārskatatbildības ziņojums

7.–11.

5

Kļūdu līmeņa aplēses publicēšana

12.–13.

6

Revīzijas komiteja

14.–15.

6

Ārējā revīzija

16.–27.

6

Revīzijas palātas piekļuves tiesības

16.–17.

6

Revīzijas palātas gada pārskats

18.–20.

6

Revīzijas palātas īpašie ziņojumi

21.–22.

7

Aģentūras un publiskā un privātā sektora partnerības (Savienības struktūras)

23.–27.

7

KOMISIJAS IEROSINĀTĀS IZMAIŅAS

28.–108.

7

Vienkāršošana ES līdzekļu saņēmēju labā

28.–34.

7

Vienots noteikumu kopums, ko piemēro hibrīddarbībām vai pasākumu un instrumentu apvienojumam

35.–41.

8

Finanšu intervences pasākumi

42.–50.

9

Budžeta elastība

51.–63.

11

Trasta fondi

64.–68.

12

Piešķirtie ieņēmumi

69.–76.

13

Uz nosacījumu izpildi vai sasniegtiem rezultātiem balstīti maksājumi

77.–84.

14

Snieguma regulējums

85.–89.

14

Ziņošanas racionalizēšana

90.–99.

15

Revīzijas kārtība

100.–108.

17

Savstarpēja paļaušanās uz revīzijām

100.–105.

17

Revīzijas noteikumi un procedūras

106.–108.

17

CITI APSKATĪTIE JAUTĀJUMI

109.–148.

18

Gada pārskati

109.–112.

18

Korporatīvā sponsorēšana

113.–116.

18

Pakalpojumu līmeņa nolīgumi

117.–119.

19

Publiskā iepirkuma noteikumi

120.–123.

19

Finanšu pārkāpumu komisijas apvienošana ar Agrīnās atklāšanas un izslēgšanas sistēmas komisiju

124.–128.

20

Atšķirīga attieksme pret investoriem

129.–131.

21

Attiecināmības perioda maiņa dalītas pārvaldības finanšu instrumentiem

132.–133.

21

Iekasēšanas noteikumi

134.–136.

21

Aktīva lauksaimnieka statuss

137.–139.

21

Maksājums gados jauniem lauksaimniekiem

140.–142.

22

Definīcijas

143.–148.

22

I PIELIKUMS. KOMISIJAS GROZĪTAIS TEKSTS UN PALĀTAS IETEIKUMI

24

II PIELIKUMS. ZIŅOŠANA

28

EIROPAS SAVIENĪBAS REVĪZIJAS PALĀTA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 322. pantu, kā arī Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu un jo īpaši tā 106.a pantu,

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 2012/2002 (1), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1296/2013 (2), (ES) Nr. 1301/2013 (3), (ES) Nr. 1303/2013 (4), (ES) Nr. 1304/2013 (5), (ES) Nr. 1305/2013 (6), (ES) Nr. 1306/2013 (7), (ES) Nr. 1307/2013 (8), (ES) Nr. 1308/2013 (9), (ES) Nr. 1309/2013 (10), (ES) Nr. 1316/2013 (11), (ES) Nr. 223/2014 (12), (ES) Nr. 283/2014 (13) un (ES) Nr. 652/2014 (14) un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 541/2014/ES (15)
   (16),

ņemot vērā Padomes 2016. gada 9. decembra lūgumu sniegt atzinumu par minēto priekšlikumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO ATZINUMU.

KOPSAVILKUMS

| I. | Finanšu regulā (FR) izklāstīti principi un procedūras, kas reglamentē Eiropas Savienības (ES) budžeta izveidi un izdevumus un ES līdzekļu kontroli. |
| --- | --- |

I.

Finanšu regulā (FR) izklāstīti principi un procedūras, kas reglamentē Eiropas Savienības (ES) budžeta izveidi un izdevumus un ES līdzekļu kontroli.

| II. | Mēs uzskatām, ka Komisijai būtu jāizmanto FR pārskatīšana kā iespēja savu pārvaldības kārtību saskaņot ar starptautisko paraugpraksi. Jo īpaši mēs pievēršamies jautājumiem par integrētu ziņošanu, kļūdu līmeņa aplēsi un revīzijas komiteju (7.–15. punkts). |
| --- | --- |

II.

Mēs uzskatām, ka Komisijai būtu jāizmanto FR pārskatīšana kā iespēja savu pārvaldības kārtību saskaņot ar starptautisko paraugpraksi. Jo īpaši mēs pievēršamies jautājumiem par integrētu ziņošanu, kļūdu līmeņa aplēsi un revīzijas komiteju (7.–15. punkts).

| III. | Komisija ierosina mainīt veidu, kādā mēs izklāstām īpašos ziņojumus, bet mēs uzskatām, ka šāds izklāsts, iespējams, padarīs tos lasītājam grūtāk uztveramus. Mūs satrauc šis mēģinājums reglamentēt jautājumu, kas ir būtisks mūsu autonomijai (18.–22. punkts). |
| --- | --- |

III.

Komisija ierosina mainīt veidu, kādā mēs izklāstām īpašos ziņojumus, bet mēs uzskatām, ka šāds izklāsts, iespējams, padarīs tos lasītājam grūtāk uztveramus. Mūs satrauc šis mēģinājums reglamentēt jautājumu, kas ir būtisks mūsu autonomijai (18.–22. punkts).

| IV. | Mēs kopumā atbalstām ierosinātos vienkāršojumus attiecībā uz ES līdzekļu saņēmējiem (28.–34. punkts) un ierosinām, ka Komisija precizē priekšlikumus par budžeta izpildes metožu vai instrumentu apvienošanu (35.–41. punkts). Mēs atzīmējam, ka ierosinātās izmaiņas attiecībā uz finanšu instrumentiem ir iespējami pozitīvas, bet ir vajadzīgs skaidrojums (42.–50. punkts). |
| --- | --- |

IV.

Mēs kopumā atbalstām ierosinātos vienkāršojumus attiecībā uz ES līdzekļu saņēmējiem (28.–34. punkts) un ierosinām, ka Komisija precizē priekšlikumus par budžeta izpildes metožu vai instrumentu apvienošanu (35.–41. punkts). Mēs atzīmējam, ka ierosinātās izmaiņas attiecībā uz finanšu instrumentiem ir iespējami pozitīvas, bet ir vajadzīgs skaidrojums (42.–50. punkts).

| V. | Komisija ierosina sīki izstrādātas izmaiņas budžeta pārvaldības darbībām, neizskatot, vai esošie mehānismi joprojām ir piemēroti. Mēs uzskatām, ka budžeta kārtību ir iespējams ievērojami vienkāršot (51.–63. punkts). Mēs neatbalstām ierosinātās izmaiņas attiecībā uz piešķirto ieņēmumu izlietošanu un uzskatām, ka nav vajadzības saglabāt iekšējo piešķirto ieņēmumu kategoriju (69.–76. punkts). |
| --- | --- |

V.

Komisija ierosina sīki izstrādātas izmaiņas budžeta pārvaldības darbībām, neizskatot, vai esošie mehānismi joprojām ir piemēroti. Mēs uzskatām, ka budžeta kārtību ir iespējams ievērojami vienkāršot (51.–63. punkts). Mēs neatbalstām ierosinātās izmaiņas attiecībā uz piešķirto ieņēmumu izlietošanu un uzskatām, ka nav vajadzības saglabāt iekšējo piešķirto ieņēmumu kategoriju (69.–76. punkts).

| VI. | Pāragra trasta fondu izmantošanas paplašināšana attiecībā uz iekšējo nozaru politiku rada administrēšanas, izmaksu un pārskatatbildības problēmas (64.–68. punkts). |
| --- | --- |

VI.

Pāragra trasta fondu izmantošanas paplašināšana attiecībā uz iekšējo nozaru politiku rada administrēšanas, izmaksu un pārskatatbildības problēmas (64.–68. punkts).

| VII. | Mēs atbalstām plašāku tādu maksājumu izmantošanu, kuri balstās uz nosacījumu izpildi vai sasniegtiem rezultātiem, un lūdzam sīkāku skaidrojumu par ierosināto rezultātu sistēmu (77.–89. punkts). |
| --- | --- |

VII.

Mēs atbalstām plašāku tādu maksājumu izmantošanu, kuri balstās uz nosacījumu izpildi vai sasniegtiem rezultātiem, un lūdzam sīkāku skaidrojumu par ierosināto rezultātu sistēmu (77.–89. punkts).

| VIII. | Lai gan mēs atzinīgi vērtējam iespēju, ka Komisijas sagatavotie pārskati tiks konsolidēti, mēs uzskatām, ka šo izmaiņu sekas vēl nav pilnībā izvērtētas. “Integrētā finanšu ziņojumu pakete”, kuru ierosinājusi Komisija, varētu būt tūkstošiem lappušu gara un ietvert ievērojamu dublēšanos (90.–99. punkts). |
| --- | --- |

VIII.

Lai gan mēs atzinīgi vērtējam iespēju, ka Komisijas sagatavotie pārskati tiks konsolidēti, mēs uzskatām, ka šo izmaiņu sekas vēl nav pilnībā izvērtētas. “Integrētā finanšu ziņojumu pakete”, kuru ierosinājusi Komisija, varētu būt tūkstošiem lappušu gara un ietvert ievērojamu dublēšanos (90.–99. punkts).

| IX. | Mēs apskatām arī citas izmaiņas, kas ir ierosinātas, bet nav uzsvērtas paskaidrojuma rakstā, tostarp punktus, kuri izriet no izmaiņām nozaru noteikumos (109.–148. punkts). |
| --- | --- |

IX.

Mēs apskatām arī citas izmaiņas, kas ir ierosinātas, bet nav uzsvērtas paskaidrojuma rakstā, tostarp punktus, kuri izriet no izmaiņām nozaru noteikumos (109.–148. punkts).

IEVADS

| 1. | Finanšu regulā (FR) ir noteikti principi, kurus piemēro ES vispārējam budžetam. Tās pārskatīšana ietekmēs budžeta izveides un līdzekļu izlietojuma procesu, tā arī sniedz iespēju uzlabot ES finanšu pārvaldību. |
| --- | --- |

1.

Finanšu regulā (FR) ir noteikti principi, kurus piemēro ES vispārējam budžetam. Tās pārskatīšana ietekmēs budžeta izveides un līdzekļu izlietojuma procesu, tā arī sniedz iespēju uzlabot ES finanšu pārvaldību.

| 2. | Dažas no Komisijas ierosinātajām izmaiņām, piemēram, vienkāršotu ieguldījumu veidu izmantošanas vai uz nosacījumiem vai mērķiem balstītu maksājumu veicināšana visos pārvaldības veidos var novest pie vienkāršošanas ES finansējuma pārvaldībā un saņemšanā. Daudzās izmaiņās ir atspoguļoti Palātas ieteikumi, kas formulēti nesenākajos gada pārskatos. Tomēr sīki izstrādāti noteikumi neaizstāj pareizu pārvaldību un vadību. Lai nodrošinātu panākumus, atbildīgajam personālam šīs izmaiņas būs jāievieš praksē un vadības struktūrām – jāuzrauga. |
| --- | --- |

2.

Dažas no Komisijas ierosinātajām izmaiņām, piemēram, vienkāršotu ieguldījumu veidu izmantošanas vai uz nosacījumiem vai mērķiem balstītu maksājumu veicināšana visos pārvaldības veidos var novest pie vienkāršošanas ES finansējuma pārvaldībā un saņemšanā. Daudzās izmaiņās ir atspoguļoti Palātas ieteikumi, kas formulēti nesenākajos gada pārskatos. Tomēr sīki izstrādāti noteikumi neaizstāj pareizu pārvaldību un vadību. Lai nodrošinātu panākumus, atbildīgajam personālam šīs izmaiņas būs jāievieš praksē un vadības struktūrām – jāuzrauga.

| 3. | Komisija apraksta, ka savā priekšlikumā piedāvā “vērienīgi pārskatīt vispārīgos finanšu noteikumus, ko papildinātu attiecīgas izmaiņas nozaru finanšu noteikumos” (17). Tā arī norāda, ka tas palīdz sasniegt divus galvenos DFS mērķus – vienkāršošanu un elastību. Tā ievieš daudzus sīkus grozījumus, kuri attiecas konkrēti uz






  — | dotācijām (28.–34. punkts), |
| --- | --- | --- |

3.

Komisija apraksta, ka savā priekšlikumā piedāvā “vērienīgi pārskatīt vispārīgos finanšu noteikumus, ko papildinātu attiecīgas izmaiņas nozaru finanšu noteikumos” (17). Tā arī norāda, ka tas palīdz sasniegt divus galvenos DFS mērķus – vienkāršošanu un elastību. Tā ievieš daudzus sīkus grozījumus, kuri attiecas konkrēti uz

—

dotācijām (28.–34. punkts),

| — | finanšu intervences pasākumiem (42.–50. punkts), |
| --- | --- |

—

finanšu intervences pasākumiem (42.–50. punkts),

| — | budžeta operācijām (51.–63. punkts), |
| --- | --- |

—

budžeta operācijām (51.–63. punkts),

| — | iemaksām, kas balstītas uz rezultātiem (77.–84. punkts), |
| --- | --- |

—

iemaksām, kas balstītas uz rezultātiem (77.–84. punkts),

| — | ziņošanu (90.–99. punkts). |
| --- | --- |

—

ziņošanu (90.–99. punkts).

| 4. | Mūsu atzinuma pirmajā daļā (7.–27. punkts) ir aplūkoti jautājumi, kurus, mūsuprāt, vajadzēja iekļaut ierosinātajā Finanšu regulā. 28.–148. punktā ir apskatītas Komisija ierosinātās izmaiņas atbilstoši paskaidrojuma raksta struktūrai. |
| --- | --- |

4.

Mūsu atzinuma pirmajā daļā (7.–27. punkts) ir aplūkoti jautājumi, kurus, mūsuprāt, vajadzēja iekļaut ierosinātajā Finanšu regulā. 28.–148. punktā ir apskatītas Komisija ierosinātās izmaiņas atbilstoši paskaidrojuma raksta struktūrai.

PRIEKŠLIKUMA PAMATOJUMS

Ietekmes novērtējums

| 5. | Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu Komisija veic ietekmes novērtējumus savām leģislatīvajām un neleģislatīvajām iniciatīvām, deleģētajiem aktiem un īstenošanas pasākumiem, kuras, sagaidāms, būtiski ietekmēs ekonomiku, vidi un sociālo jomu. Mēs uzskatām, ka Komisijai pirms priekšlikuma publicēšanas vajadzēja veikt ietekmes novērtējumu (18). |
| --- | --- |

5.

Saskaņā ar Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu Komisija veic ietekmes novērtējumus savām leģislatīvajām un neleģislatīvajām iniciatīvām, deleģētajiem aktiem un īstenošanas pasākumiem, kuras, sagaidāms, būtiski ietekmēs ekonomiku, vidi un sociālo jomu. Mēs uzskatām, ka Komisijai pirms priekšlikuma publicēšanas vajadzēja veikt ietekmes novērtējumu (18).

| 6. | Lai palīdzētu sasniegt Iestāžu nolīgumā izvirzīto mērķi, mēs ierosinām iekļaut Finanšu regulā prasību veikt ietekmes novērtējumus leģislatīvām un neleģislatīvām iniciatīvām, deleģētajiem aktiem un īstenošanas pasākumiem, kam, sagaidāms, būs būtiska ekonomiska, sociāla vai ar vidi saistīta ietekme. |
| --- | --- |

6.

Lai palīdzētu sasniegt Iestāžu nolīgumā izvirzīto mērķi, mēs ierosinām iekļaut Finanšu regulā prasību veikt ietekmes novērtējumus leģislatīvām un neleģislatīvām iniciatīvām, deleģētajiem aktiem un īstenošanas pasākumiem, kam, sagaidāms, būs būtiska ekonomiska, sociāla vai ar vidi saistīta ietekme.

GALVENIE JAUTĀJUMI, KAS NAV IEKĻAUTI KOMISIJAS PRIEKŠLIKUMĀ

Pārvaldība

   (19)

Vienots pārskatatbildības ziņojums

| 7. | Komisija nepiemēro atzītu pārvaldības sistēmu un arī gada ziņojumos nesniedz informāciju par to, cik lielā mērā kāda sistēma ir ievērota (20). Kaut arī pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS), nav pievienots ziņojums, kurā būtu sniegts vispārējs pārskats par Komisijas pārvaldību, darbības rezultātiem un risku novēršanas stratēģiju, lai sasniegtu mērķus. Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā (AMPR) (līdz 2015. gadam “kopsavilkuma ziņojumā”) Komisija sniedz aplēsi par nelikumīgu un nepareizu darījumu līmeni (sk. arī 12. punktu), bet to nosūta ieinteresētajām personām, tostarp mums, tikai pēc tam, kad pabeigta ikgadējā revīzija. Informācija ir izkliedēta (un dažkārt atkārtojas) Komisijas līmeņa un ģenerāldirektorāta (ĢD) līmeņa dokumentos, kurus iesniedz atsevišķi visa gada gaitā (bieži vien pārāk vēlu, lai ņemtu vērā līdz ar gada pārskatu revīziju vai izmantotu mūsu gada pārskatā). |
| --- | --- |

7.

Komisija nepiemēro atzītu pārvaldības sistēmu un arī gada ziņojumos nesniedz informāciju par to, cik lielā mērā kāda sistēma ir ievērota (20). Kaut arī pārskati tiek sagatavoti saskaņā ar Starptautiskajiem publiskā sektora grāmatvedības standartiem (IPSAS), nav pievienots ziņojums, kurā būtu sniegts vispārējs pārskats par Komisijas pārvaldību, darbības rezultātiem un risku novēršanas stratēģiju, lai sasniegtu mērķus. Pārvaldības un izpildes gada ziņojumā (AMPR) (līdz 2015. gadam “kopsavilkuma ziņojumā”) Komisija sniedz aplēsi par nelikumīgu un nepareizu darījumu līmeni (sk. arī 12. punktu), bet to nosūta ieinteresētajām personām, tostarp mums, tikai pēc tam, kad pabeigta ikgadējā revīzija. Informācija ir izkliedēta (un dažkārt atkārtojas) Komisijas līmeņa un ģenerāldirektorāta (ĢD) līmeņa dokumentos, kurus iesniedz atsevišķi visa gada gaitā (bieži vien pārāk vēlu, lai ņemtu vērā līdz ar gada pārskatu revīziju vai izmantotu mūsu gada pārskatā).

| 8. | Mēs uzskatām, ka Komisijai jāizmanto FR pārskatīšana kā iespēja atjaunināt pārvaldības kārtību. Ierosinātajā Finanšu regulā ir ieviestas dažas izmaiņas, kuras skar pārvaldību, tomēr tās ne vienmēr atbilst starptautiskajai paraugpraksei, un priekšlikumā nav aplūkoti daži pārvaldības galvenie elementi. |
| --- | --- |

8.

Mēs uzskatām, ka Komisijai jāizmanto FR pārskatīšana kā iespēja atjaunināt pārvaldības kārtību. Ierosinātajā Finanšu regulā ir ieviestas dažas izmaiņas, kuras skar pārvaldību, tomēr tās ne vienmēr atbilst starptautiskajai paraugpraksei, un priekšlikumā nav aplūkoti daži pārvaldības galvenie elementi.

| 9. | Komisijai jāturpina racionalizēt ziņošanu, izdodot vienotu pārskatatbildības ziņojumu (vēlams) vai ziņojumu kopumu (alternatīvi). Budžeta izpildes apstiprinātājiestādei jābūt skaidram vienotam dokumentam, kurā Komisija atskaitās par savu rīcību, budžeta izlietojumu un sasniegtajiem rezultātiem. Mēs paužam gandarījumu par Komisijas centieniem konsolidēt vairākus ziņojumus “integrētā finanšu ziņojumu paketē” (IFRP). Tomēr, lai šī pakete kļūtu par vienotu pārskatatbildības ziņojumu (un veidotu patiesi integrētu paketi),






  — | tajā jāizvairās no dublēšanās (piemēram, korekcijas un atgūtās summas IFRP iztirzātas piecās dažādās vietās), |
| --- | --- | --- |

9.

Komisijai jāturpina racionalizēt ziņošanu, izdodot vienotu pārskatatbildības ziņojumu (vēlams) vai ziņojumu kopumu (alternatīvi). Budžeta izpildes apstiprinātājiestādei jābūt skaidram vienotam dokumentam, kurā Komisija atskaitās par savu rīcību, budžeta izlietojumu un sasniegtajiem rezultātiem. Mēs paužam gandarījumu par Komisijas centieniem konsolidēt vairākus ziņojumus “integrētā finanšu ziņojumu paketē” (IFRP). Tomēr, lai šī pakete kļūtu par vienotu pārskatatbildības ziņojumu (un veidotu patiesi integrētu paketi),

—

tajā jāizvairās no dublēšanās (piemēram, korekcijas un atgūtās summas IFRP iztirzātas piecās dažādās vietās),

| — | tā jāiesniedz revidentiem kā vienots kopums, un |
| --- | --- |

—

tā jāiesniedz revidentiem kā vienots kopums, un

| — | tajā jāsniedz visaptverošs (bet ne izsmeļošs) pārskats par gada darbībām. |
| --- | --- |

—

tajā jāsniedz visaptverošs (bet ne izsmeļošs) pārskats par gada darbībām.

| 10. | Kā mēs ieteicām īpašajā ziņojumā Nr. 27/2016, šādā ziņojumā būtu ietverts:






  — | priekšsēdētāja ziņojums, |
| --- | --- | --- |

10.

Kā mēs ieteicām īpašajā ziņojumā Nr. 27/2016, šādā ziņojumā būtu ietverts:

—

priekšsēdētāja ziņojums,

| — | informācija par darbībām gada laikā un par politikas mērķu sasniegšanu, |
| --- | --- |

—

informācija par darbībām gada laikā un par politikas mērķu sasniegšanu,

| — | darbības un stratēģisko risku izvērtējums, |
| --- | --- |

—

darbības un stratēģisko risku izvērtējums,

| — | ziņojums par nefinanšu darbības rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ziņojums par nefinanšu darbības rezultātiem,

| — | paziņojums par korporatīvo pārvaldību, |
| --- | --- |

—

paziņojums par korporatīvo pārvaldību,

| — | ziņojums par Revīzijas komitejas lomu un secinājumiem, |
| --- | --- |

—

ziņojums par Revīzijas komitejas lomu un secinājumiem,

| — | ziņojums par vidējā termiņa un ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju, attiecīgā gadījumā norādot saites uz informāciju, kas iekļauta citos ziņojumos. |
| --- | --- |

—

ziņojums par vidējā termiņa un ilgtermiņa fiskālo ilgtspēju, attiecīgā gadījumā norādot saites uz informāciju, kas iekļauta citos ziņojumos.

Daļa šīs informācijas jau ir pieejama. II pielikumā mēs izklāstām esošos ziņojumus, Komisijas priekšlikumu un mūsu priekšlikumu.

| 11. | Komisijai savlaicīgi jāiesniedz šis vienotais pārskatatbildības ziņojums vai ziņojumu kopums pārskatu revīzijas vajadzībām un revidenta pārbaudēm par to, vai tajā sniegtā pārējā informācija atbilst grāmatvedības informācijai. Turpmāk mēs apskatām iespējamos grozījumus Komisijas priekšlikumos, kas virzītu ES ziņošanu uz labāku (un integrētāku) struktūru. |
| --- | --- |

11.

Komisijai savlaicīgi jāiesniedz šis vienotais pārskatatbildības ziņojums vai ziņojumu kopums pārskatu revīzijas vajadzībām un revidenta pārbaudēm par to, vai tajā sniegtā pārējā informācija atbilst grāmatvedības informācijai. Turpmāk mēs apskatām iespējamos grozījumus Komisijas priekšlikumos, kas virzītu ES ziņošanu uz labāku (un integrētāku) struktūru.

Kļūdu līmeņa aplēses publicēšana

| 12. | Ja ir augsts nepareizu darījumu risks, paraugprakse (21) ir gan izvērtēt risku, gan arī izteikt skaitļos tā līmeni un iespējamo ietekmi. Komisijai ir daudz darbinieku, kuri strādā revīzijas un kontroles jomā, turklāt arī ES tiesību akti prasa struktūrām, kas pārvalda ES līdzekļus, veikt vērienīgas pārbaudes par līdzekļu izlietojumu. Komisija, ziņojot par šo tēmu, pievērš lielu uzmanību “koriģējošajai kapacitātei” (iespējai neatļaut deklarētu izdevumu izmaksu pēc Komisijas sākotnējā apstiprinājuma) tā vietā, lai konstatētās kļūdas izteiktu skaitļos un analizētu to veidus. Svarīgākajā dokumentā, kas attiecas uz šo jautājumu (“ES budžeta aizsardzība”), nav sniegtas aplēses par nepareizu darījumu līmeni sākotnējos vai apstiprinātajos atmaksas pieprasījumos. |
| --- | --- |

12.

Ja ir augsts nepareizu darījumu risks, paraugprakse (21) ir gan izvērtēt risku, gan arī izteikt skaitļos tā līmeni un iespējamo ietekmi. Komisijai ir daudz darbinieku, kuri strādā revīzijas un kontroles jomā, turklāt arī ES tiesību akti prasa struktūrām, kas pārvalda ES līdzekļus, veikt vērienīgas pārbaudes par līdzekļu izlietojumu. Komisija, ziņojot par šo tēmu, pievērš lielu uzmanību “koriģējošajai kapacitātei” (iespējai neatļaut deklarētu izdevumu izmaksu pēc Komisijas sākotnējā apstiprinājuma) tā vietā, lai konstatētās kļūdas izteiktu skaitļos un analizētu to veidus. Svarīgākajā dokumentā, kas attiecas uz šo jautājumu (“ES budžeta aizsardzība”), nav sniegtas aplēses par nepareizu darījumu līmeni sākotnējos vai apstiprinātajos atmaksas pieprasījumos.

| 13. | Mēs iesakām ierosinātajā Finanšu regulā ieviest prasību, ka Komisijai (22) gada pārskatu vai tiem pievienotās informācijas ietvaros jāpublicē kļūdu līmeņa aplēse, kas sagatavota, pamatojoties uz saskaņotām metodēm, un šī informācija mums jāiesniedz kopā ar provizoriskajiem pārskatiem (t. i., vienotā pārskatatbildības ziņojuma projektā). |
| --- | --- |

13.

Mēs iesakām ierosinātajā Finanšu regulā ieviest prasību, ka Komisijai (22) gada pārskatu vai tiem pievienotās informācijas ietvaros jāpublicē kļūdu līmeņa aplēse, kas sagatavota, pamatojoties uz saskaņotām metodēm, un šī informācija mums jāiesniedz kopā ar provizoriskajiem pārskatiem (t. i., vienotā pārskatatbildības ziņojuma projektā).

Revīzijas komiteja

| 14. | Paraugprakses prasība publiskā sektora pārvaldes struktūrās ir izveidot revīzijas komiteju vai līdzvērtīgu struktūrvienību vai funkciju (23). Pamatojoties uz mūsu novērtējumu, Komisijas Revīzijas progresa komiteja atšķiras no paraugprakses ar to, ka tikai neliela daļa tās locekļu ir neatkarīgi no iestādes (24), un tās kompetencē neietilpst finanšu pārskatu sagatavošana, pārkāpumi un riska pārvaldība (25). |
| --- | --- |

14.

Paraugprakses prasība publiskā sektora pārvaldes struktūrās ir izveidot revīzijas komiteju vai līdzvērtīgu struktūrvienību vai funkciju (23). Pamatojoties uz mūsu novērtējumu, Komisijas Revīzijas progresa komiteja atšķiras no paraugprakses ar to, ka tikai neliela daļa tās locekļu ir neatkarīgi no iestādes (24), un tās kompetencē neietilpst finanšu pārskatu sagatavošana, pārkāpumi un riska pārvaldība (25).

| 15. | Komisijai jāizmanto iespēja pārskatīt Finanšu regulu, lai ieviestu īpašas prasības attiecībā uz revīzijas komitejas izveidi un darbību ES iestādēs, kuras pārvalda izdevumus, un lai pielāgotu tās sastāvu un darbības jomu starptautiskajai paraugpraksei. |
| --- | --- |

15.

Komisijai jāizmanto iespēja pārskatīt Finanšu regulu, lai ieviestu īpašas prasības attiecībā uz revīzijas komitejas izveidi un darbību ES iestādēs, kuras pārvalda izdevumus, un lai pielāgotu tās sastāvu un darbības jomu starptautiskajai paraugpraksei.

Ārējā revīzija

Revīzijas palātas piekļuves tiesības

| 16. | Ir svarīgi, lai informācija, kas mums vajadzīga revīzijas veikšanai, būtu darīta pieejama savlaicīgi un efektīvi. Mums ir vajadzīga tieša piekļuve Komisijas datiem un iespēja vajadzības gadījumā šos datus analizēt mūsu telpās, izmantojot mūsu datu analīzes rīkus. Dokumenti, kas mums jāpārbauda, jādara pieejami agri (un projekta veidā), lai mēs varētu nodrošināt savlaicīgu ziņošanu. |
| --- | --- |

16.

Ir svarīgi, lai informācija, kas mums vajadzīga revīzijas veikšanai, būtu darīta pieejama savlaicīgi un efektīvi. Mums ir vajadzīga tieša piekļuve Komisijas datiem un iespēja vajadzības gadījumā šos datus analizēt mūsu telpās, izmantojot mūsu datu analīzes rīkus. Dokumenti, kas mums jāpārbauda, jādara pieejami agri (un projekta veidā), lai mēs varētu nodrošināt savlaicīgu ziņošanu.

| 17. | Ierosinātās Finanšu regulas 249. pantā ir ietverti noteikumi par mūsu piekļuvi dokumentiem un datiem, ko glabā elektroniski. Mēs uzskatām, ka ir nepieciešams papildu precizējums, ir īpaši attiecībā uz noteikumiem par tiesībām uz piekļuvi IT sistēmām. I pielikumā mēs iekļaujam priekšlikumu grozīt 249. pantu. |
| --- | --- |

17.

Ierosinātās Finanšu regulas 249. pantā ir ietverti noteikumi par mūsu piekļuvi dokumentiem un datiem, ko glabā elektroniski. Mēs uzskatām, ka ir nepieciešams papildu precizējums, ir īpaši attiecībā uz noteikumiem par tiesībām uz piekļuvi IT sistēmām. I pielikumā mēs iekļaujam priekšlikumu grozīt 249. pantu.

Revīzijas palātas gada pārskats

| 18. | 250. pantā Komisija ierosina samazināt laiku, kas mums pieejams, lai nosūtītu apsvērumus, kuri iekļaujami gada ziņojumā, mainot termiņu no 30. jūnija uz 15. jūniju. Tomēr nav ierosinātas attiecīgas izmaiņas informācijas saņemšanai no Komisijas. Lai saglabātu 2016. gada sasniegumu, kad mūsu gada pārskats tika publicēts mēnesi agrāk nekā prasīts, attiecīgi jāpielāgo termiņi, kuri tiek doti Komisijai un citām iestādēm gada pārskatu un ar tiem saistītās informācijas iesniegšanai. Piemēram, termiņš galīgo konsolidēto pārskatu (238. panta 5. punkts) nosūtīšanai jāmaina no 31. jūlija uz 30. jūniju un termiņš iestāžu atbilžu saņemšanai uz apsvērumiem gada pārskata vajadzībām jāmaina no 15. oktobra uz 15. jūliju (250. panta 1. punkts) (sk. arī II pielikumu). |
| --- | --- |

18.

250. pantā Komisija ierosina samazināt laiku, kas mums pieejams, lai nosūtītu apsvērumus, kuri iekļaujami gada ziņojumā, mainot termiņu no 30. jūnija uz 15. jūniju. Tomēr nav ierosinātas attiecīgas izmaiņas informācijas saņemšanai no Komisijas. Lai saglabātu 2016. gada sasniegumu, kad mūsu gada pārskats tika publicēts mēnesi agrāk nekā prasīts, attiecīgi jāpielāgo termiņi, kuri tiek doti Komisijai un citām iestādēm gada pārskatu un ar tiem saistītās informācijas iesniegšanai. Piemēram, termiņš galīgo konsolidēto pārskatu (238. panta 5. punkts) nosūtīšanai jāmaina no 31. jūlija uz 30. jūniju un termiņš iestāžu atbilžu saņemšanai uz apsvērumiem gada pārskata vajadzībām jāmaina no 15. oktobra uz 15. jūliju (250. panta 1. punkts) (sk. arī II pielikumu).

| 19. | Lai labāk atspoguļotu uzklausīšanas procedūras mērķi un būtību, mēs ierosinām grozīt 250. panta pirmos divus teikumus kā I pielikumā. |
| --- | --- |

19.

Lai labāk atspoguļotu uzklausīšanas procedūras mērķi un būtību, mēs ierosinām grozīt 250. panta pirmos divus teikumus kā I pielikumā.

| 20. | Attiecībā uz iestāžu atbilžu iekļaušanu mūsu ziņojumos mēs uzskatām, ka ERP administratīvās autonomijas ietvaros Palātai pēc būtības jābūt tiesīgai lemt par to, kā izklāstīt savus ziņojumus saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem. Mēs uzskatām, ka katras iestādes atbilžu publicēšana “blakus” mūsu apsvērumiem mazina teksta raitumu un lasāmību, īpaši tad, ja atbilžu garums pārsniedz mūsu teksta garumu. Uz šā pamata mēs ierosinām atbildes gada pārskatam publicēt katras nodaļas beigās pēc mūsu teksta, līdzīgi kā tas pašlaik tiek darīts īpašajiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

20.

Attiecībā uz iestāžu atbilžu iekļaušanu mūsu ziņojumos mēs uzskatām, ka ERP administratīvās autonomijas ietvaros Palātai pēc būtības jābūt tiesīgai lemt par to, kā izklāstīt savus ziņojumus saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem. Mēs uzskatām, ka katras iestādes atbilžu publicēšana “blakus” mūsu apsvērumiem mazina teksta raitumu un lasāmību, īpaši tad, ja atbilžu garums pārsniedz mūsu teksta garumu. Uz šā pamata mēs ierosinām atbildes gada pārskatam publicēt katras nodaļas beigās pēc mūsu teksta, līdzīgi kā tas pašlaik tiek darīts īpašajiem ziņojumiem.

Revīzijas palātas īpašie ziņojumi

| 21. | Mūsu komentāri par uzklausīšanas procedūru (sk. 19. punktu) attiecas arī uz īpašajiem ziņojumiem, kas minēti 251. pantā. Attiecībā uz sešu nedēļu termiņu, kurā revidētajām iestādēm jāsniedz atbildes, mēs uzskatām, ka šā līmeņa tiesību aktā nav nepieciešams atsaukties uz laikposma apturēšanu vai sniegt iespējamu tās iemeslu. |
| --- | --- |

21.

Mūsu komentāri par uzklausīšanas procedūru (sk. 19. punktu) attiecas arī uz īpašajiem ziņojumiem, kas minēti 251. pantā. Attiecībā uz sešu nedēļu termiņu, kurā revidētajām iestādēm jāsniedz atbildes, mēs uzskatām, ka šā līmeņa tiesību aktā nav nepieciešams atsaukties uz laikposma apturēšanu vai sniegt iespējamu tās iemeslu.

| 22. | Attiecībā uz izmaiņām, kas ierosinātas punktā par atbilžu atrašanās vietu īpašajos ziņojumos, mēs atkārtoti uzsveram savu nostāju, kas minēta 20. punktā, ka tās pārkāpj Palātas likumīgo administratīvo autonomiju. Turklāt, ņemot vērā to, ka nesen esam pārgājuši uz elektronisku publicēšanu, mēs izstrādājam jaunas iespējas konstatējumu izklāstam. Tas ietver dažādu tādu iespēju apsvēršanu, ko sniedz publicēšana tiešsaistē, tostarp elastības nodrošināšanu lasītājam attiecībā uz to, kā skatīties tekstu. Tāpēc mēs ierosinām saglabāt pašreizējo formulējumu “publicē kopā ar īpašo ziņojumu.” |
| --- | --- |

22.

Attiecībā uz izmaiņām, kas ierosinātas punktā par atbilžu atrašanās vietu īpašajos ziņojumos, mēs atkārtoti uzsveram savu nostāju, kas minēta 20. punktā, ka tās pārkāpj Palātas likumīgo administratīvo autonomiju. Turklāt, ņemot vērā to, ka nesen esam pārgājuši uz elektronisku publicēšanu, mēs izstrādājam jaunas iespējas konstatējumu izklāstam. Tas ietver dažādu tādu iespēju apsvēršanu, ko sniedz publicēšana tiešsaistē, tostarp elastības nodrošināšanu lasītājam attiecībā uz to, kā skatīties tekstu. Tāpēc mēs ierosinām saglabāt pašreizējo formulējumu “publicē kopā ar īpašo ziņojumu.”

Aģentūras un publiskā un privātā sektora partnerības (Savienības struktūras)

| 23. | Ierosinātās Finanšu regulas 69. panta 6. punktā ir noteikts, ka saskaņā ar LESD un Euratom līgumu izveidoto to struktūru pārskatus, kuras saņem iemaksas no ES budžeta (t. i., aģentūru), pirms konsolidācijas ES pārskatos joprojām revidē neatkarīgi ārēji revidenti. Tādējādi savu ziņojumu sagatavošanā mēs turpināsim ņemt vērā viņu veikto revīziju rezultātus. Kārtība, kas paredzētu, ka neatkarīgi ārēji revidenti pārbauda ne tikai pārskatus, bet arī pakārtoto darījumu likumību un pareizību, būtu veiksmīgs uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējo kārtību. |
| --- | --- |

23.

Ierosinātās Finanšu regulas 69. panta 6. punktā ir noteikts, ka saskaņā ar LESD un Euratom līgumu izveidoto to struktūru pārskatus, kuras saņem iemaksas no ES budžeta (t. i., aģentūru), pirms konsolidācijas ES pārskatos joprojām revidē neatkarīgi ārēji revidenti. Tādējādi savu ziņojumu sagatavošanā mēs turpināsim ņemt vērā viņu veikto revīziju rezultātus. Kārtība, kas paredzētu, ka neatkarīgi ārēji revidenti pārbauda ne tikai pārskatus, bet arī pakārtoto darījumu likumību un pareizību, būtu veiksmīgs uzlabojums salīdzinājumā ar iepriekšējo kārtību.

| 24. | Aģentūru budžeti kopā veido mazāk nekā 2 % no ES kopējā budžeta. Kaut arī aģentūru izdevumi ir ierobežoti, tām ir ievērojama nozīme ES politikas jomu izstrādē un īstenošanā, un ikgadējo revīziju atkārtoto aspektu efektīvāka kārtība mums ļautu vairāk koncentrēties uz to darbības rezultātiem. |
| --- | --- |

24.

Aģentūru budžeti kopā veido mazāk nekā 2 % no ES kopējā budžeta. Kaut arī aģentūru izdevumi ir ierobežoti, tām ir ievērojama nozīme ES politikas jomu izstrādē un īstenošanā, un ikgadējo revīziju atkārtoto aspektu efektīvāka kārtība mums ļautu vairāk koncentrēties uz to darbības rezultātiem.

| 25. | Pašlaik mēs gatavojam īpašu gada ziņojumu par katru aģentūru. Šādā ziņojumā ietilpst ticamības deklarācija (atzinums par pārskatiem un par darījumu likumību un pareizību) un, ja nepieciešams, komentāri par īpaši svarīgiem jautājumiem. 2016. gadā tika publicēts 41 šāds ziņojums ar 82 atzinumiem un aptuveni 90 īpašiem komentāriem. Lai uzlabotu efektivitāti, mēs ierosinām grozīt noteikumus par ikgadējo ziņošanu. Mēs ierosinām, ka nākotnē mēs varētu apsvērt iespēju izdot vienu konsolidētu revīzijas ziņojumu, kurā būtu aptvertas visas aģentūras. |
| --- | --- |

25.

Pašlaik mēs gatavojam īpašu gada ziņojumu par katru aģentūru. Šādā ziņojumā ietilpst ticamības deklarācija (atzinums par pārskatiem un par darījumu likumību un pareizību) un, ja nepieciešams, komentāri par īpaši svarīgiem jautājumiem. 2016. gadā tika publicēts 41 šāds ziņojums ar 82 atzinumiem un aptuveni 90 īpašiem komentāriem. Lai uzlabotu efektivitāti, mēs ierosinām grozīt noteikumus par ikgadējo ziņošanu. Mēs ierosinām, ka nākotnē mēs varētu apsvērt iespēju izdot vienu konsolidētu revīzijas ziņojumu, kurā būtu aptvertas visas aģentūras.

| 26. | Mēs ierosinām turpmāk izklāstīto kārtību šo struktūru revīzijai. Papildus pārskatiem neatkarīgam ārējam revidentam jāpārbauda arī pakārtoto darījumu likumība un pareizība, tomēr mēs būtu atbildīgi par galīgo ticamības deklarāciju sniegšanu attiecībā uz visām struktūrām. Šis modelis mums ļautu pēc iespējas lielākā mērā paļauties uz darbu, ko veikuši neatkarīgi ārējie revidenti, kā arī uz darbu, kuru veicis Iekšējās revīzijas dienests. I pielikumā mēs iekļaujam priekšlikumu grozīt attiecīgos pantus. |
| --- | --- |

26.

Mēs ierosinām turpmāk izklāstīto kārtību šo struktūru revīzijai. Papildus pārskatiem neatkarīgam ārējam revidentam jāpārbauda arī pakārtoto darījumu likumība un pareizība, tomēr mēs būtu atbildīgi par galīgo ticamības deklarāciju sniegšanu attiecībā uz visām struktūrām. Šis modelis mums ļautu pēc iespējas lielākā mērā paļauties uz darbu, ko veikuši neatkarīgi ārējie revidenti, kā arī uz darbu, kuru veicis Iekšējās revīzijas dienests. I pielikumā mēs iekļaujam priekšlikumu grozīt attiecīgos pantus.

| 27. | Pieņemtais risinājums jāpiemēro arī publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, kuras minētas 70. pantā. |
| --- | --- |

27.

Pieņemtais risinājums jāpiemēro arī publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām, kuras minētas 70. pantā.

KOMISIJAS IEROSINĀTĀS IZMAIŅAS

Vienkāršošana ES līdzekļu saņēmēju labā

| 28. | Komisijas ierosinātie pasākumi attiecas uz dotācijām un ES ieguldījuma vienkāršotiem veidiem. |
| --- | --- |

28.

Komisijas ierosinātie pasākumi attiecas uz dotācijām un ES ieguldījuma vienkāršotiem veidiem.

Komisijas priekšlikums

| 29. | Galvenie ierosinātie grozījumi:






  — | vienkāršotu Savienības iemaksas veidu atzīšana par līdzvērtīgu finansējumam, kura pamatā ir attiecināmo izmaksu atlīdzināšana (121. panta 1. punkta b)–d) apakšpunkts), |
| --- | --- | --- |

29.

Galvenie ierosinātie grozījumi:

—

vienkāršotu Savienības iemaksas veidu atzīšana par līdzvērtīgu finansējumam, kura pamatā ir attiecināmo izmaksu atlīdzināšana (121. panta 1. punkta b)–d) apakšpunkts),

| — | ja atļauts pamataktā, vienkāršotu dotāciju veidu izmantošanas attiecināšana uz netiešas pārvaldības darbībām un to apstiprināšanas procedūras racionalizēšana (izlemj kredītrīkotājs), kā arī lielāka uzmanība uz rezultātiem (175. pants), |
| --- | --- |

—

ja atļauts pamataktā, vienkāršotu dotāciju veidu izmantošanas attiecināšana uz netiešas pārvaldības darbībām un to apstiprināšanas procedūras racionalizēšana (izlemj kredītrīkotājs), kā arī lielāka uzmanība uz rezultātiem (175. pants),

| — | “bezpeļņas” principa svītrošana (26) attiecībā uz dotāciju saņēmējiem, |
| --- | --- |

—

“bezpeļņas” principa svītrošana (26) attiecībā uz dotāciju saņēmējiem,

| — | iespējas ieviešana atzīt brīvprātīgo darbu kā attiecināmās izmaksas (175. panta 8. punkts un 180. panta 2. punkta b) apakšpunkts), |
| --- | --- |

—

iespējas ieviešana atzīt brīvprātīgo darbu kā attiecināmās izmaksas (175. panta 8. punkts un 180. panta 2. punkta b) apakšpunkts),

| — | atbrīvojumu piešķiršana dotācijām pētījumu, pētniecības, mācību vai izglītības atbalstam, ko maksā fiziskām personām, vai tiešam atbalstam, ko maksā bezdarbniekiem vai bēgļiem, no nekumulatīvas piešķiršanas un dubultas nefinansēšanas principa (185. pants). |
| --- | --- |

—

atbrīvojumu piešķiršana dotācijām pētījumu, pētniecības, mācību vai izglītības atbalstam, ko maksā fiziskām personām, vai tiešam atbalstam, ko maksā bezdarbniekiem vai bēgļiem, no nekumulatīvas piešķiršanas un dubultas nefinansēšanas principa (185. pants).

Palātas analīze

| 30. | Ierosinātajā Finanšu regulā nav sniegti norādījumi par izdevumu shēmu koncepciju. Tāpēc ir grūti noteikt, kāda veida projekti gūs labumu no šīs vienkāršošanas. Tāpat šajā posmā nav arī skaidrs, kādā veidā Komisijas centieni palielināt uzsvaru uz nodevumu (rezultātu) kvalitāti un kredītrīkotāja novērtējuma kvalitāti par izmaksu uzskaites praksi tiks reāli sasniegti. |
| --- | --- |

30.

Ierosinātajā Finanšu regulā nav sniegti norādījumi par izdevumu shēmu koncepciju. Tāpēc ir grūti noteikt, kāda veida projekti gūs labumu no šīs vienkāršošanas. Tāpat šajā posmā nav arī skaidrs, kādā veidā Komisijas centieni palielināt uzsvaru uz nodevumu (rezultātu) kvalitāti un kredītrīkotāja novērtējuma kvalitāti par izmaksu uzskaites praksi tiks reāli sasniegti.

| 31. | Pašlaik ir maz gadījumu, kad Komisija izmanto savas tiesības atgūt peļņu. Komisija atzīmē (27), ka noklusējuma izvēlei finansējumam projektiem, kuri rada ieņēmumus, jābūt finanšu instrumentiem, nevis dotācijām. |
| --- | --- |

31.

Pašlaik ir maz gadījumu, kad Komisija izmanto savas tiesības atgūt peļņu. Komisija atzīmē (27), ka noklusējuma izvēlei finansējumam projektiem, kuri rada ieņēmumus, jābūt finanšu instrumentiem, nevis dotācijām.

| 32. | Brīvprātīgo darba atzīšana kā “attiecināmās izmaksas” līdzfinansējuma vajadzībām veicinās to, ka atbalsta saņēmēji vairāk izmantos šo kategoriju, un rezultātā tiem tiks pilnībā atlīdzinātas visas citas radušās izmaksas, tādējādi nepiemērotu izdevumu risku pilnībā uzņemsies ES budžets. Priekšlikums sarežģītu Komisijas veikto līdzfinansējuma pārbaudi un netiešo izmaksu aprēķinu. Ņemot vērā priekšlikumu palielināt uz rezultātiem balstītu finansējumu, nevis attiecināmo izmaksu atlīdzināšanu, mēs uzskatām, ka šis priekšlikums rada nevajadzīgus sarežģījumus, kas palielina kļūdu risku. |
| --- | --- |

32.

Brīvprātīgo darba atzīšana kā “attiecināmās izmaksas” līdzfinansējuma vajadzībām veicinās to, ka atbalsta saņēmēji vairāk izmantos šo kategoriju, un rezultātā tiem tiks pilnībā atlīdzinātas visas citas radušās izmaksas, tādējādi nepiemērotu izdevumu risku pilnībā uzņemsies ES budžets. Priekšlikums sarežģītu Komisijas veikto līdzfinansējuma pārbaudi un netiešo izmaksu aprēķinu. Ņemot vērā priekšlikumu palielināt uz rezultātiem balstītu finansējumu, nevis attiecināmo izmaksu atlīdzināšanu, mēs uzskatām, ka šis priekšlikums rada nevajadzīgus sarežģījumus, kas palielina kļūdu risku.

| 33. | Priekšlikuma nolūks ir vienkāršot to dotāciju pārvaldību, kuras maksā fiziskām personām, kas minētas 185. pantā, ļaujot konkrēta veida saņēmējiem saņemt vairāk nekā vienu dotāciju un vienas un tās pašas izmaksas no ES budžeta finansēt vairāk nekā vienu reizi. |
| --- | --- |

33.

Priekšlikuma nolūks ir vienkāršot to dotāciju pārvaldību, kuras maksā fiziskām personām, kas minētas 185. pantā, ļaujot konkrēta veida saņēmējiem saņemt vairāk nekā vienu dotāciju un vienas un tās pašas izmaksas no ES budžeta finansēt vairāk nekā vienu reizi.

Secinājumi

| 34. | Saskaņā ar iepriekš izklāstīto analīzi






  — | mēs neredzam vajadzību svītrot “bezpeļņas” principu, |
| --- | --- | --- |

34.

Saskaņā ar iepriekš izklāstīto analīzi

—

mēs neredzam vajadzību svītrot “bezpeļņas” principu,

| — | kaut arī mēs atbalstām nodomu vienkāršot noteikumus, mūs nepārliecina pieeja, kas ļautu saņēmējiem atbilst prasībai līdzfinansējuma saņemšanai, vienīgi liekot uzsvaru uz neatalgotu brīvprātīgo darbu. Šo mērķi varētu labāk sasniegt, izmantojot tikai mērķos balstītas finansēšanas struktūras, |
| --- | --- |

—

kaut arī mēs atbalstām nodomu vienkāršot noteikumus, mūs nepārliecina pieeja, kas ļautu saņēmējiem atbilst prasībai līdzfinansējuma saņemšanai, vienīgi liekot uzsvaru uz neatalgotu brīvprātīgo darbu. Šo mērķi varētu labāk sasniegt, izmantojot tikai mērķos balstītas finansēšanas struktūras,

| — | 185. pantā ierosinātais atbrīvojums mūsuprāt būtu jāierobežo ar šā panta pirmajiem diviem punktiem, proti, piešķirto līdzekļu nesummēšanas principu. |
| --- | --- |

—

185. pantā ierosinātais atbrīvojums mūsuprāt būtu jāierobežo ar šā panta pirmajiem diviem punktiem, proti, piešķirto līdzekļu nesummēšanas principu.

Vienots noteikumu kopums, ko piemēro hibrīddarbībām vai pasākumu un instrumentu apvienojumam

Komisijas priekšlikums

| 35. | Komisija ierosina piemērot vienotu noteikumu kopumu:






  — | ja apvieno izpildes metodes vai budžeta izpildes instrumentus (piemēram, dotācijas un finanšu instrumentus) (208. panta 2. punkts), vai |
| --- | --- | --- |

35.

Komisija ierosina piemērot vienotu noteikumu kopumu:

—

ja apvieno izpildes metodes vai budžeta izpildes instrumentus (piemēram, dotācijas un finanšu instrumentus) (208. panta 2. punkts), vai

| — | veicinot “resursu apvienošanu” (kas ļauj dalībvalstīm pieprasīt, lai resursi, kas tām iedalīti saskaņā ar dalīto izpildi, tiktu pārvietoti Savienības līmenī un Komisija tos apgūtu tiešajā vai netiešajā izpildē (125. pants), |
| --- | --- |

—

veicinot “resursu apvienošanu” (kas ļauj dalībvalstīm pieprasīt, lai resursi, kas tām iedalīti saskaņā ar dalīto izpildi, tiktu pārvietoti Savienības līmenī un Komisija tos apgūtu tiešajā vai netiešajā izpildē (125. pants),

| — | strādājot ar “uzticamiem partneriem” (28). |
| --- | --- |

—

strādājot ar “uzticamiem partneriem” (28).

| 36. | Izmaiņas nozaru regulās arī ietver iespēju apvienot Eiropas struktūrfondus un investīciju (ESI) fondus un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) atbalstītu instrumentu. |
| --- | --- |

36.

Izmaiņas nozaru regulās arī ietver iespēju apvienot Eiropas struktūrfondus un investīciju (ESI) fondus un Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) atbalstītu instrumentu.

| 37. | Komisija ievieš finanšu partnerības pamatnolīgumus tiešajā un netiešajā izpildē. Tie dotu iespēju slēgt revīzijas nolīgumus ar personām un struktūrām, kas izpilda Savienības fondus, vai dotāciju saņēmējiem. |
| --- | --- |

37.

Komisija ievieš finanšu partnerības pamatnolīgumus tiešajā un netiešajā izpildē. Tie dotu iespēju slēgt revīzijas nolīgumus ar personām un struktūrām, kas izpilda Savienības fondus, vai dotāciju saņēmējiem.

Palātas analīze

| 38. | Komisija ir izveidojusi jaunu sadaļu “Kopīgie noteikumi”, kuras mērķis ir apvienot visus noteikumus, kas attiecas uz vairāk nekā vienu budžeta izpildes metodi. Mēs atbalstām šā mērķa vērienīgumu. Tomēr, tāpat kā citu sadaļu gadījumā (iepirkums, dotācijas – sk. 120.–123. punktu), šīs tēmas ir izskatītas arī citās priekšlikuma vietās. Rezultātā vēlamā teksta vienkāršošana nav sasniegta. |
| --- | --- |

38.

Komisija ir izveidojusi jaunu sadaļu “Kopīgie noteikumi”, kuras mērķis ir apvienot visus noteikumus, kas attiecas uz vairāk nekā vienu budžeta izpildes metodi. Mēs atbalstām šā mērķa vērienīgumu. Tomēr, tāpat kā citu sadaļu gadījumā (iepirkums, dotācijas – sk. 120.–123. punktu), šīs tēmas ir izskatītas arī citās priekšlikuma vietās. Rezultātā vēlamā teksta vienkāršošana nav sasniegta.

| 39. | Dažādu finansēšanas instrumentu kombinācijas var radīt dubulta finansējuma risku un privāto ieguldījumu izstumšanas risku, kas būs jāpārvalda. Turklāt Komisijai būs jānodrošina, lai šādās kombinācijās tiktu ievērots līdzfinansējuma princips un valsts atbalsta noteikumi. Mēs uzskatām, ka, lai nodrošinātu pārredzamību un pārskatatbildību, finansēšanas instrumentu kombinēšana ir pienācīgi jāuzrauga, tostarp sasniegtie rezultāti un mērķi, to pareiza iegrāmatošanu un paziņošana. |
| --- | --- |

39.

Dažādu finansēšanas instrumentu kombinācijas var radīt dubulta finansējuma risku un privāto ieguldījumu izstumšanas risku, kas būs jāpārvalda. Turklāt Komisijai būs jānodrošina, lai šādās kombinācijās tiktu ievērots līdzfinansējuma princips un valsts atbalsta noteikumi. Mēs uzskatām, ka, lai nodrošinātu pārredzamību un pārskatatbildību, finansēšanas instrumentu kombinēšana ir pienācīgi jāuzrauga, tostarp sasniegtie rezultāti un mērķi, to pareiza iegrāmatošanu un paziņošana.

| 40. | Mēs saprotam, ka priekšlikuma 126. panta 3. punkts par revīzijas nolīgumiem attiecas uz Komisiju. Skaidrības labad ir jāprecizē, ka revīzijas vai pārbaudes nolīgumi neierobežo mūsu piekļuvi informācijai, kas vajadzīga Savienības līdzekļu revīzijai. Turklāt mēs uzskatām, ka atsauce 126. panta 3. punkta pēdējā teikumā uz trīspusējo nolīgumu starp Revīzijas palātu, Eiropas Investīciju banku (EIB) un Komisiju (noteikts LESD 287. panta 3. punktā) atkārtojas un ir jāsvītro. |
| --- | --- |

40.

Mēs saprotam, ka priekšlikuma 126. panta 3. punkts par revīzijas nolīgumiem attiecas uz Komisiju. Skaidrības labad ir jāprecizē, ka revīzijas vai pārbaudes nolīgumi neierobežo mūsu piekļuvi informācijai, kas vajadzīga Savienības līdzekļu revīzijai. Turklāt mēs uzskatām, ka atsauce 126. panta 3. punkta pēdējā teikumā uz trīspusējo nolīgumu starp Revīzijas palātu, Eiropas Investīciju banku (EIB) un Komisiju (noteikts LESD 287. panta 3. punktā) atkārtojas un ir jāsvītro.

Secinājumi

| 41. | Mēs iesakām:






  — | prasīt, lai Komisija ievieš pienācīgus aizsardzības pasākumus to risku novēršanai, kas saistīti ar finansēšanas avotu kombinēšanu, |
| --- | --- | --- |

41.

Mēs iesakām:

—

prasīt, lai Komisija ievieš pienācīgus aizsardzības pasākumus to risku novēršanai, kas saistīti ar finansēšanas avotu kombinēšanu,

| — | grozīt 126. panta 3. punktu, kā ierosināts I pielikumā. |
| --- | --- |

—

grozīt 126. panta 3. punktu, kā ierosināts I pielikumā.

Finanšu intervences pasākumi

Komisijas priekšlikums

| 42. | Galvenās izmaiņas, kas ierosinātas šajā jomā:






  — | izveidot vienotu tiesisko regulējumu dažādu veidu finanšu operācijām Eiropas Savienībā (X sadaļa), |
| --- | --- | --- |

42.

Galvenās izmaiņas, kas ierosinātas šajā jomā:

—

izveidot vienotu tiesisko regulējumu dažādu veidu finanšu operācijām Eiropas Savienībā (X sadaļa),

| — | standartizēt pieeju finanšu operāciju radītajiem iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem (20. pants un 202. panta 2. punkts), (sk. arī 69. un 76. punktu), |
| --- | --- |

—

standartizēt pieeju finanšu operāciju radītajiem iekšējiem piešķirtajiem ieņēmumiem (20. pants un 202. panta 2. punkts), (sk. arī 69. un 76. punktu),

| — | noteikt Savienības finanšu saistību maksimālo summu (203. pants), |
| --- | --- |

—

noteikt Savienības finanšu saistību maksimālo summu (203. pants),

| — | izveidot kopējo uzkrājumu fondu un uzkrājumu efektīvo likmi (205. un 206. pants), |
| --- | --- |

—

izveidot kopējo uzkrājumu fondu un uzkrājumu efektīvo likmi (205. un 206. pants),

| — | uz sniegumu balstīts atalgojums īstenošanas subjektiem vai budžeta garantiju īstenošanā iesaistītajiem darījuma partneriem (papildus tiem, kuri iesaistīti finanšu instrumentu īstenošanā (202. panta 1. punkta g) apakšpunkts)), |
| --- | --- |

—

uz sniegumu balstīts atalgojums īstenošanas subjektiem vai budžeta garantiju īstenošanā iesaistītajiem darījuma partneriem (papildus tiem, kuri iesaistīti finanšu instrumentu īstenošanā (202. panta 1. punkta g) apakšpunkts)),

| — | prasīt ex ante novērtējumus finanšu instrumentiem vai budžeta garantijām vai nu individuāli, vai programmas ietvaros (202. panta 1. punkta h) apakšpunkts), |
| --- | --- |

—

prasīt ex ante novērtējumus finanšu instrumentiem vai budžeta garantijām vai nu individuāli, vai programmas ietvaros (202. panta 1. punkta h) apakšpunkts),

| — | izveidot vienotu gada ziņojumu par finanšu instrumentiem, budžeta garantijām un finansiālo palīdzību (207. un 242. punkts). |
| --- | --- |

—

izveidot vienotu gada ziņojumu par finanšu instrumentiem, budžeta garantijām un finansiālo palīdzību (207. un 242. punkts).

| 43. | 203. pantā ir noteiktas ES finanšu saistību maksimālās summas trim finanšu operāciju veidiem. Mēs atzīmējam, ka budžeta garantijas un finansiālā palīdzība var arī radīt iespējamās saistības Eiropas Savienībai un ka finanšu aktīvos turētā summa var nebūt pietiekama, lai segtu finanšu saistības. |
| --- | --- |

43.

203. pantā ir noteiktas ES finanšu saistību maksimālās summas trim finanšu operāciju veidiem. Mēs atzīmējam, ka budžeta garantijas un finansiālā palīdzība var arī radīt iespējamās saistības Eiropas Savienībai un ka finanšu aktīvos turētā summa var nebūt pietiekama, lai segtu finanšu saistības.

| 44. | Finanšu riskus, kas izriet no budžeta garantijas vai finansiālās palīdzības, sedz uzkrājums, kuru veido apstiprināto finanšu saistību summas procentuālā daļa (uzkrājumu likme). Uzkrājumi finanšu instrumentiem domāti nākotnes maksājumiem, kas saistīti ar instrumenta budžeta saistībām. Ir ierosināts, ka šie uzkrājumi tiks turēti kopējā uzkrājumu fondā, kuru tieši pārvalda Komisija (205. pants). Ierosinātā Finanšu regula arī dod iespēju uzkrājumu pārpalikumu pārvietot starp budžeta garantijām vai finansiālas palīdzības darbībām (206. panta 3. punkta a) apakšpunkts). |
| --- | --- |

44.

Finanšu riskus, kas izriet no budžeta garantijas vai finansiālās palīdzības, sedz uzkrājums, kuru veido apstiprināto finanšu saistību summas procentuālā daļa (uzkrājumu likme). Uzkrājumi finanšu instrumentiem domāti nākotnes maksājumiem, kas saistīti ar instrumenta budžeta saistībām. Ir ierosināts, ka šie uzkrājumi tiks turēti kopējā uzkrājumu fondā, kuru tieši pārvalda Komisija (205. pants). Ierosinātā Finanšu regula arī dod iespēju uzkrājumu pārpalikumu pārvietot starp budžeta garantijām vai finansiālas palīdzības darbībām (206. panta 3. punkta a) apakšpunkts).

Palātas analīze

| 45. | Mēs paužam gandarījumu par Komisijas priekšlikumu Finanšu regulā iekļaut budžeta garantijas un finansiālo palīdzību un arī vienā sadaļā grupēt dažādu veidu ES finanšu operācijas. |
| --- | --- |

45.

Mēs paužam gandarījumu par Komisijas priekšlikumu Finanšu regulā iekļaut budžeta garantijas un finansiālo palīdzību un arī vienā sadaļā grupēt dažādu veidu ES finanšu operācijas.

| 46. | Priekšlikumā par kopējā uzkrājumu fonda izveidi nav paskaidrota šā fonda darbība, uzkrājumu efektīvās likmes aprēķins un attiecības starp pamataktā noteikto uzkrājumu likmi un uzkrājumu efektīvo likmi. |
| --- | --- |

46.

Priekšlikumā par kopējā uzkrājumu fonda izveidi nav paskaidrota šā fonda darbība, uzkrājumu efektīvās likmes aprēķins un attiecības starp pamataktā noteikto uzkrājumu likmi un uzkrājumu efektīvo likmi.

| 47. | Mēs uzskatām, ka uz sniegumu balstītas maksas (202. panta 1. punkta g) apakšpunkts) ir pozitīva attīstība, bet atzīmējam, ka nolīgumi un darbības rezultātu mērīšana būs labi jāizstrādā un rūpīgi jāievieš. Tomēr Komisija nedrīkst atļaut, ka administratīvas maksas aprēķina kā procentuālo daļu no kopējā ES ieguldījuma, par kuru uzņemtas saistības (tostarp nepieprasītām budžeta saistībām). |
| --- | --- |

47.

Mēs uzskatām, ka uz sniegumu balstītas maksas (202. panta 1. punkta g) apakšpunkts) ir pozitīva attīstība, bet atzīmējam, ka nolīgumi un darbības rezultātu mērīšana būs labi jāizstrādā un rūpīgi jāievieš. Tomēr Komisija nedrīkst atļaut, ka administratīvas maksas aprēķina kā procentuālo daļu no kopējā ES ieguldījuma, par kuru uzņemtas saistības (tostarp nepieprasītām budžeta saistībām).

| 48. | Mēs atbalstām prasību par ES finanšu operāciju ex ante novērtējumu un uzskatām, ka būtu jāveido uzkrājumi, lai starpposma novērtējumos varētu ņemt vērā mainīgos tirgus apstākļus (29). |
| --- | --- |

48.

Mēs atbalstām prasību par ES finanšu operāciju ex ante novērtējumu un uzskatām, ka būtu jāveido uzkrājumi, lai starpposma novērtējumos varētu ņemt vērā mainīgos tirgus apstākļus (29).

| 49. | Pašlaik informāciju par ES finanšu operācijām var atrast dažādos ziņojumos (30). Mēs atzinīgi vērtējam Komisijas priekšlikumu apvienot visas ziņošanas prasības (izņemot prasību sniegt informāciju gada pārskatos un pievienoto informāciju) vienā dokumentā, kas pievienots budžeta projektam (31). Mēs pieņemam, ka tajā būs sniegta vismaz tāda paša līmeņa informācija kā pašreizējos ziņojumos un ka tajā būs atspoguļots stāvoklis publicēšanas gada 30. jūnijā. |
| --- | --- |

49.

Pašlaik informāciju par ES finanšu operācijām var atrast dažādos ziņojumos (30). Mēs atzinīgi vērtējam Komisijas priekšlikumu apvienot visas ziņošanas prasības (izņemot prasību sniegt informāciju gada pārskatos un pievienoto informāciju) vienā dokumentā, kas pievienots budžeta projektam (31). Mēs pieņemam, ka tajā būs sniegta vismaz tāda paša līmeņa informācija kā pašreizējos ziņojumos un ka tajā būs atspoguļots stāvoklis publicēšanas gada 30. jūnijā.

Secinājumi

| 50. | Mēs iesakām:






  — | ierosinātajā Finanšu regulā noteikt pamatu kopējā uzkrājumu fonda darbībai un uzkrājumu efektīvās likmes aprēķinam, |
| --- | --- | --- |

50.

Mēs iesakām:

—

ierosinātajā Finanšu regulā noteikt pamatu kopējā uzkrājumu fonda darbībai un uzkrājumu efektīvās likmes aprēķinam,

| — | pieņemt priekšlikumu izmaksāt uz sniegumu balstītas maksas, ņemot vērā mūsu minētos komentārus, |
| --- | --- |

—

pieņemt priekšlikumu izmaksāt uz sniegumu balstītas maksas, ņemot vērā mūsu minētos komentārus,

| — | pieņemt ex ante novērtējumu ieviešanu attiecībā uz finanšu operācijām, |
| --- | --- |

—

pieņemt ex ante novērtējumu ieviešanu attiecībā uz finanšu operācijām,

| — | precizēt aptverto periodu un informāciju, kas iekļauta gada ziņojumā (207. pants). |
| --- | --- |

—

precizēt aptverto periodu un informāciju, kas iekļauta gada ziņojumā (207. pants).

Budžeta elastība

Komisijas priekšlikums

| 51. | Komisija ir ierosinājusi pasākumus, kas veicami, lai uzlabotu budžeta “elastību”. Tos var apkopot šādi:






  — | atsevišķiem ārējo darbību instrumentiem izveidot “elastības spilvenu” (32) (12. panta 2. punkta e) apakšpunkts), |
| --- | --- | --- |

51.

Komisija ir ierosinājusi pasākumus, kas veicami, lai uzlabotu budžeta “elastību”. Tos var apkopot šādi:

—

atsevišķiem ārējo darbību instrumentiem izveidot “elastības spilvenu” (32) (12. panta 2. punkta e) apakšpunkts),

| — | palielināt “negatīvo rezervi” (33) (48. pants), |
| --- | --- |

—

palielināt “negatīvo rezervi” (33) (48. pants),

| — | atvieglot noteikumus attiecībā uz “īpašiem instrumentiem” (28. panta 1. punkta e) apakšpunkts un 30. panta 5. punkts), |
| --- | --- |

—

atvieglot noteikumus attiecībā uz “īpašiem instrumentiem” (28. panta 1. punkta e) apakšpunkts un 30. panta 5. punkts),

| — | ļaut dalībvalstīm pārvietot resursus, kuri tām piešķirti saskaņā ar dalīto pārvaldību, uz instrumentiem, ko pārvalda Savienības līmenī (125. pants, 265. panta 6. punkts – Regulas (ES) Nr. 1303/2013 30.a pants), |
| --- | --- |

—

ļaut dalībvalstīm pārvietot resursus, kuri tām piešķirti saskaņā ar dalīto pārvaldību, uz instrumentiem, ko pārvalda Savienības līmenī (125. pants, 265. panta 6. punkts – Regulas (ES) Nr. 1303/2013 30.a pants),

| — | mainīt noteikumus par apropriāciju pārnešanu (12. pants) un piešķirtajiem ieņēmumiem (sk. 69.–76. punktu) tā, lai palielinātu pieejamos līdzekļus un Komisijas darbības jomu izlemt, kur un kā tos izlieto, |
| --- | --- |

—

mainīt noteikumus par apropriāciju pārnešanu (12. pants) un piešķirtajiem ieņēmumiem (sk. 69.–76. punktu) tā, lai palielinātu pieejamos līdzekļus un Komisijas darbības jomu izlemt, kur un kā tos izlieto,

| — | palielināt Komisijas lēmumu pieņemšanas pilnvaras galvenokārt attiecībā uz budžeta pārvietojumu veikšanu un līdzekļu pārnešanu no gada uz gadu (28.–30. pants). |
| --- | --- |

—

palielināt Komisijas lēmumu pieņemšanas pilnvaras galvenokārt attiecībā uz budžeta pārvietojumu veikšanu un līdzekļu pārnešanu no gada uz gadu (28.–30. pants).

Palātas analīze

Elastības spilvens

| 52. | Priekšlikums sarežģī budžeta sistēmu, radot papildu rezervi un pievienojot vēl vienu izņēmumu 12. panta 2. punktā attiecībā uz apropriāciju pārnešanu (sk. arī 57.–60. punktu). |
| --- | --- |

52.

Priekšlikums sarežģī budžeta sistēmu, radot papildu rezervi un pievienojot vēl vienu izņēmumu 12. panta 2. punktā attiecībā uz apropriāciju pārnešanu (sk. arī 57.–60. punktu).

Negatīvā rezerve

| 53. | “Negatīva rezerve” ir izmantota tikai 2011. gadā. Priekšlikums nepiedāvā stingru pamatojumu pieprasījumam divkāršot tās kapacitāti līdz 400 miljoniem EUR. |
| --- | --- |

53.

“Negatīva rezerve” ir izmantota tikai 2011. gadā. Priekšlikums nepiedāvā stingru pamatojumu pieprasījumam divkāršot tās kapacitāti līdz 400 miljoniem EUR.

Pārvietojumi no dalītas pārvaldības uz Savienības līmeni

| 54. | Bez šā jaunā noteikuma attiecīgie resursi būtu jāatmaksā ES budžetā, ja tie netiek izlietoti noteiktajā termiņā. Pārvietojumi no dalītas izpildes instrumentiem uz tiešas vai netiešas izpildes instrumentiem varētu faktiski nozīmēt apropriāciju pārvietošanu ne tikai dalībvalstu starpā (34), bet arī starp budžeta sadaļām, un varētu mainīt resursu sadalījumu starp daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām. |
| --- | --- |

54.

Bez šā jaunā noteikuma attiecīgie resursi būtu jāatmaksā ES budžetā, ja tie netiek izlietoti noteiktajā termiņā. Pārvietojumi no dalītas izpildes instrumentiem uz tiešas vai netiešas izpildes instrumentiem varētu faktiski nozīmēt apropriāciju pārvietošanu ne tikai dalībvalstu starpā (34), bet arī starp budžeta sadaļām, un varētu mainīt resursu sadalījumu starp daudzgadu finanšu shēmas (DFS) izdevumu kategorijām.

| 55. | Šķiet, ka nav paredzēts neviens noteikums attiecībā uz budžeta lēmējiestādes iesaisti. Tā kā šo noteikumu varētu uzskatīt par pārvietošanas mehānismu, tam jāsaglabā tās pašas procedūras, pārredzamības prasības un iespējas attiecībā uz sabiedrības uzraudzību. |
| --- | --- |

55.

Šķiet, ka nav paredzēts neviens noteikums attiecībā uz budžeta lēmējiestādes iesaisti. Tā kā šo noteikumu varētu uzskatīt par pārvietošanas mehānismu, tam jāsaglabā tās pašas procedūras, pārredzamības prasības un iespējas attiecībā uz sabiedrības uzraudzību.

| 56. | Tajā pašā pantā Komisija ierosina uzlabot ESIF spēju uzņemties risku. Nav skaidrs, kā tas tiks panākts. |
| --- | --- |

56.

Tajā pašā pantā Komisija ierosina uzlabot ESIF spēju uzņemties risku. Nav skaidrs, kā tas tiks panākts.

Pārnesumi, atkāpes no gada pārskata principa un specifikācijas principa

| 57. | Pašreizējais vispārējais noteikums ir tāds, ka apropriācijas, kuras nav izlietotas līdz finanšu gada beigām, atceļ. Šim noteikumam tomēr ir vairāki izņēmumi. Papildu noteikumi ir iekļauti attiecībā uz nediferencētām apropriācijām ēku projektiem un maksājumu apropriācijām esošām saistībām vai pārnestajām saistību apropriācijām, ja attiecīgās pozīcijas nākamā gada budžetā nenosedz pieprasījumus. |
| --- | --- |

57.

Pašreizējais vispārējais noteikums ir tāds, ka apropriācijas, kuras nav izlietotas līdz finanšu gada beigām, atceļ. Šim noteikumam tomēr ir vairāki izņēmumi. Papildu noteikumi ir iekļauti attiecībā uz nediferencētām apropriācijām ēku projektiem un maksājumu apropriācijām esošām saistībām vai pārnestajām saistību apropriācijām, ja attiecīgās pozīcijas nākamā gada budžetā nenosedz pieprasījumus.

| 58. | Ierosinātajā Finanšu regulā no 12. panta 3. punkta ir izņemts noteikums, kas paredz izmantot kārtējā gada maksājumu apropriācijas pirms pārnestajām apropriācijām. Tas nozīmē, ka kredītrīkotājs izlemj, kuras maksājumu apropriācijas izlietot vispirms. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Komisijas, ja šis noteikums būtu piemērots 2014. un 2015. gadā, attiecīgās summas būtu bijušas nenozīmīgas, un mēs nesaskatām vajadzību pēc ierosinātās izmaiņas. |
| --- | --- |

58.

Ierosinātajā Finanšu regulā no 12. panta 3. punkta ir izņemts noteikums, kas paredz izmantot kārtējā gada maksājumu apropriācijas pirms pārnestajām apropriācijām. Tas nozīmē, ka kredītrīkotājs izlemj, kuras maksājumu apropriācijas izlietot vispirms. Pamatojoties uz informāciju, kas saņemta no Komisijas, ja šis noteikums būtu piemērots 2014. un 2015. gadā, attiecīgās summas būtu bijušas nenozīmīgas, un mēs nesaskatām vajadzību pēc ierosinātās izmaiņas.

| 59. | Galvenās izmaiņas, kuras paredzētas 12. panta 2. punktā, attiecas uz nediferencētām apropriācijām, kas galvenokārt ir domātas administratīviem izdevumiem. Saskaņā ar pašreizējo Finanšu regulu atsevišķos gadījumos ar iestādes lēmumu var pārnest tikai nediferencētās apropriācijas ēku projektiem. Priekšlikums paredz ļaut iestādēm ar lēmumu pārnest jebkuras nediferencētās apropriācijas. Šā jaunā noteikuma plaša pielietošana ievērojami apdraudētu gada pārskata principa ievērošanu attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem. No priekšlikuma nav skaidrs, kādus konkrētus ieguvumus šī izmaiņa dotu un cik lielus izdevumus, visticamāk, tā skartu. Turklāt diferencēto un nediferencēto apropriāciju un ēku īpašā gadījuma apskatīšana vienā un tajā pašā pantā sarežģī tekstu. |
| --- | --- |

59.

Galvenās izmaiņas, kuras paredzētas 12. panta 2. punktā, attiecas uz nediferencētām apropriācijām, kas galvenokārt ir domātas administratīviem izdevumiem. Saskaņā ar pašreizējo Finanšu regulu atsevišķos gadījumos ar iestādes lēmumu var pārnest tikai nediferencētās apropriācijas ēku projektiem. Priekšlikums paredz ļaut iestādēm ar lēmumu pārnest jebkuras nediferencētās apropriācijas. Šā jaunā noteikuma plaša pielietošana ievērojami apdraudētu gada pārskata principa ievērošanu attiecībā uz administratīvajiem izdevumiem. No priekšlikuma nav skaidrs, kādus konkrētus ieguvumus šī izmaiņa dotu un cik lielus izdevumus, visticamāk, tā skartu. Turklāt diferencēto un nediferencēto apropriāciju un ēku īpašā gadījuma apskatīšana vienā un tajā pašā pantā sarežģī tekstu.

| 60. | Pārnešanas noteikumi, kas minēti 12. pantā, rada sarežģītu un laikietilpīgu procedūru, kas var novest pie kavējumiem budžeta procedūrā. Mēs uzskatām, ka ierosinātajā Finanšu regulā vajadzētu vienkāršot šo procedūru, analizējot, piemēram, vai vispārējas (taču ne kumulatīvas) tiesības pārnest apropriācijas varētu ieviest ar personālu nesaistītām budžeta pozīcijām (piemēram, līdz 5 % no attiecīgās budžeta pozīcijas). To varētu sasaistīt ar budžeta samazinājumu administrācijai, lai ņemtu vērā nodrošināto papildu elastīgumu. |
| --- | --- |

60.

Pārnešanas noteikumi, kas minēti 12. pantā, rada sarežģītu un laikietilpīgu procedūru, kas var novest pie kavējumiem budžeta procedūrā. Mēs uzskatām, ka ierosinātajā Finanšu regulā vajadzētu vienkāršot šo procedūru, analizējot, piemēram, vai vispārējas (taču ne kumulatīvas) tiesības pārnest apropriācijas varētu ieviest ar personālu nesaistītām budžeta pozīcijām (piemēram, līdz 5 % no attiecīgās budžeta pozīcijas). To varētu sasaistīt ar budžeta samazinājumu administrācijai, lai ņemtu vērā nodrošināto papildu elastīgumu.

Budžeta pārvietojumi

| 61. | Ierosinātās izmaiņas 27. pantā nozīmētu, ka citu iestāžu budžeta lēmumu pieņemšanas pilnvaras kļūst līdzvērtīgas Komisijas pilnvarām attiecībā uz pārvietojumiem starp budžeta sadaļām vai nodaļām. Grozījums 28. pantā ļautu Komisijai pārvietot līdzekļus starp budžeta pozīcijām bez pieprasījumu iesniegšanas budžeta lēmējiestādei, ja pozīcijas attiecas uz vienu un to pašu programmu vai shēmu un ja uz tām attiecas viens un tas pats pamatakts (t. i., ja shēmas darbībā ir iesaistīts vairāk nekā viens ģenerāldirektorāts). Mēs uzskatām, ka ierosinātās izmaiņas ir pamatotas. |
| --- | --- |

61.

Ierosinātās izmaiņas 27. pantā nozīmētu, ka citu iestāžu budžeta lēmumu pieņemšanas pilnvaras kļūst līdzvērtīgas Komisijas pilnvarām attiecībā uz pārvietojumiem starp budžeta sadaļām vai nodaļām. Grozījums 28. pantā ļautu Komisijai pārvietot līdzekļus starp budžeta pozīcijām bez pieprasījumu iesniegšanas budžeta lēmējiestādei, ja pozīcijas attiecas uz vienu un to pašu programmu vai shēmu un ja uz tām attiecas viens un tas pats pamatakts (t. i., ja shēmas darbībā ir iesaistīts vairāk nekā viens ģenerāldirektorāts). Mēs uzskatām, ka ierosinātās izmaiņas ir pamatotas.

Secinājums

| 62. | Komisija nav izteikusi skaitļos priekšlikuma iespējamo ietekmi uz budžetu. Turklāt, lai gan Komisijas mērķis ir uzlabot elastīgumu, tā arī ievieš riskus, kas apdraud ES budžeta gada pārskata, specifikācijas un pārredzamības principu ievērošanu. Šie riski priekšlikumā nav pietiekami novērsti. Pašreizējā ziņošanā par budžeta pārvaldību nav pietiekami atspoguļoti rezervēto līdzekļu krājumi un plūsma, pārnesumi un piešķirtie ieņēmumi, un šie aspekti ir jāuzlabo. |
| --- | --- |

62.

Komisija nav izteikusi skaitļos priekšlikuma iespējamo ietekmi uz budžetu. Turklāt, lai gan Komisijas mērķis ir uzlabot elastīgumu, tā arī ievieš riskus, kas apdraud ES budžeta gada pārskata, specifikācijas un pārredzamības principu ievērošanu. Šie riski priekšlikumā nav pietiekami novērsti. Pašreizējā ziņošanā par budžeta pārvaldību nav pietiekami atspoguļoti rezervēto līdzekļu krājumi un plūsma, pārnesumi un piešķirtie ieņēmumi, un šie aspekti ir jāuzlabo.

| 63. | Mēs iesakām:






  — | noraidīt ierosinātās izmaiņas attiecībā uz “elastības spilvenu”, “negatīvo rezervi” un pārnesumiem, jo tās palielina sarežģītību. Mēs uzskatām, ka budžeta elastība nav jāpanāk ar lielākas līdzekļu summas turēšanu rezervē un ka jauna pieeja pārnešanas procedūrai būtu vienkāršāka, elastīgāka un veicinātu efektivitāti, |
| --- | --- | --- |

63.

Mēs iesakām:

—

noraidīt ierosinātās izmaiņas attiecībā uz “elastības spilvenu”, “negatīvo rezervi” un pārnesumiem, jo tās palielina sarežģītību. Mēs uzskatām, ka budžeta elastība nav jāpanāk ar lielākas līdzekļu summas turēšanu rezervē un ka jauna pieeja pārnešanas procedūrai būtu vienkāršāka, elastīgāka un veicinātu efektivitāti,

| — | noraidīt izmaiņas, kas aprakstīts iepriekš 54.–56. punktā, |
| --- | --- |

—

noraidīt izmaiņas, kas aprakstīts iepriekš 54.–56. punktā,

| — | pieņemt Komisijas priekšlikumu par budžeta pārvietojumiem. |
| --- | --- |

—

pieņemt Komisijas priekšlikumu par budžeta pārvietojumiem.

Trasta fondi

Komisijas priekšlikums

| 64. | Priekšlikums ļautu trasta fondiem darboties Eiropas Savienībā, tos finansētu ar iekšpolitikas instrumentu starpniecību. Šo paplašinājumu trasta fondu izmantošanā panāktu, pārvietojot pantu par trasta fondiem (227. pants) no sadaļas, kas veltīta tikai ārējām darbībām, uz XII sadaļu “Citi budžeta izpildes instrumenti”, kura ir vispārēji piemērojama. |
| --- | --- |

64.

Priekšlikums ļautu trasta fondiem darboties Eiropas Savienībā, tos finansētu ar iekšpolitikas instrumentu starpniecību. Šo paplašinājumu trasta fondu izmantošanā panāktu, pārvietojot pantu par trasta fondiem (227. pants) no sadaļas, kas veltīta tikai ārējām darbībām, uz XII sadaļu “Citi budžeta izpildes instrumenti”, kura ir vispārēji piemērojama.

Palātas analīze

| 65. | Mūsu Atzinumā Nr. 6/2010 ir izvirzīti jautājumi par administrēšanu, izmaksām, revīziju un pārskatatbildību saistībā ar trasta fondu izveidošanu ārējām darbībām. Šie jautājumi joprojām ir aktuāli. Pašlaik ir tikai trīs trasta fondi, un tie ir darbojušies ierobežotu laiku. Tāpēc, mūsuprāt, ir pāragri to izmantošanu uzskatīt par sekmīgu. |
| --- | --- |

65.

Mūsu Atzinumā Nr. 6/2010 ir izvirzīti jautājumi par administrēšanu, izmaksām, revīziju un pārskatatbildību saistībā ar trasta fondu izveidošanu ārējām darbībām. Šie jautājumi joprojām ir aktuāli. Pašlaik ir tikai trīs trasta fondi, un tie ir darbojušies ierobežotu laiku. Tāpēc, mūsuprāt, ir pāragri to izmantošanu uzskatīt par sekmīgu.

| 66. | Jāgādā, lai nodrošinātu pietiekamus noteikumus attiecībā uz publisko ziņošanu, uzraudzību un darbību un rezultātu revīziju, jo šie fondi darbojas ārpus budžeta. Mēs paužam gandarījumu par ziņošanas prasībām, kas paredzētas 244. pantā, un jauno prasību 39. panta 6. punktā par to, ka budžeta pieņemšanas procedūrā sniedz informāciju par trasta fondu atbalstītajām darbībām un to sniegumu. Tomēr plaša trasta fondu izmantošana apdraudētu ES budžeta vienotības jēdzienu. |
| --- | --- |

66.

Jāgādā, lai nodrošinātu pietiekamus noteikumus attiecībā uz publisko ziņošanu, uzraudzību un darbību un rezultātu revīziju, jo šie fondi darbojas ārpus budžeta. Mēs paužam gandarījumu par ziņošanas prasībām, kas paredzētas 244. pantā, un jauno prasību 39. panta 6. punktā par to, ka budžeta pieņemšanas procedūrā sniedz informāciju par trasta fondu atbalstītajām darbībām un to sniegumu. Tomēr plaša trasta fondu izmantošana apdraudētu ES budžeta vienotības jēdzienu.

| 67. | Turklāt 227. pantā noteikts, ka trasta fondus drīkst izveidot arī tematiskajiem pasākumiem. Nav skaidrs, ko tematiskie pasākumi nozīmē iekšējās nozaru politikas kontekstā. |
| --- | --- |

67.

Turklāt 227. pantā noteikts, ka trasta fondus drīkst izveidot arī tematiskajiem pasākumiem. Nav skaidrs, ko tematiskie pasākumi nozīmē iekšējās nozaru politikas kontekstā.

Secinājums

| 68. | Mēs neatbalstām priekšlikumu paplašināt trasta fondu izmantošanu. |
| --- | --- |

68.

Mēs neatbalstām priekšlikumu paplašināt trasta fondu izmantošanu.

Piešķirtie ieņēmumi

Komisijas priekšlikums

| 69. | Saskaņā ar universāluma principu budžeta ieņēmumus nevar piešķirt īpašiem izdevumu posteņiem un ieņēmumus un izdevumus nevar savstarpēji dzēst. Tā rezultātā ieņēmumus bez šķirošanas izmanto visu izdevumu finansēšanai. |
| --- | --- |

69.

Saskaņā ar universāluma principu budžeta ieņēmumus nevar piešķirt īpašiem izdevumu posteņiem un ieņēmumus un izdevumus nevar savstarpēji dzēst. Tā rezultātā ieņēmumus bez šķirošanas izmanto visu izdevumu finansēšanai.

| 70. | Izņēmuma kārtā pašreizējā Finanšu regula pieļauj piešķirt noteikta veida ieņēmumus. Uz to pamata tiek radītas jaunas maksājumu apropriācijas tajā pašā budžeta pozīcijā (35), un kopumā tās var pārnest tikai par vienu gadu (36). Pašreizējā Finanšu regulā izšķir “ārējos piešķirtos ieņēmumus” (no dalībvalstīm, trešām valstīm u. c.) un “iekšējos piešķirtos ieņēmumus”, kas rodas, piemēram, no transportlīdzekļu un aprīkojuma pārdošanas, apdrošināšanas izmaksu saņemšanas, atmaksājumiem finanšu instrumentos. |
| --- | --- |

70.

Izņēmuma kārtā pašreizējā Finanšu regula pieļauj piešķirt noteikta veida ieņēmumus. Uz to pamata tiek radītas jaunas maksājumu apropriācijas tajā pašā budžeta pozīcijā (35), un kopumā tās var pārnest tikai par vienu gadu (36). Pašreizējā Finanšu regulā izšķir “ārējos piešķirtos ieņēmumus” (no dalībvalstīm, trešām valstīm u. c.) un “iekšējos piešķirtos ieņēmumus”, kas rodas, piemēram, no transportlīdzekļu un aprīkojuma pārdošanas, apdrošināšanas izmaksu saņemšanas, atmaksājumiem finanšu instrumentos.

| 71. | Ierosinātajā Finanšu regulā Komisija vēlas paplašināt šādu pārvietošanu un ļaut to izmantot, lai izveidotu maksājumu apropriācijas dažādās budžeta pozīcijās (30. pants). |
| --- | --- |

71.

Ierosinātajā Finanšu regulā Komisija vēlas paplašināt šādu pārvietošanu un ļaut to izmantot, lai izveidotu maksājumu apropriācijas dažādās budžeta pozīcijās (30. pants).

| 72. | Ieņēmumi no ēku pārdošanas arī ir iekļauti iekšējos piešķirtajos ieņēmumos (20. pants), un šādus ieņēmumus pārnes automātiski, kamēr tie ir pilnībā izlietoti (12. panta 3. punkts). |
| --- | --- |

72.

Ieņēmumi no ēku pārdošanas arī ir iekļauti iekšējos piešķirtajos ieņēmumos (20. pants), un šādus ieņēmumus pārnes automātiski, kamēr tie ir pilnībā izlietoti (12. panta 3. punkts).

| 73. | Ieņēmumi un atmaksājumi no finanšu operācijām arī ir iekļauti iekšējos piešķirtajos ieņēmumos, un Komisija ierosina, ka šādi ieņēmumi tiks izmantoti tam pašam finanšu instrumentam vai budžeta garantijai visā tās īstenošanas periodā, un pēc šā perioda beigām jebkuru nesamaksāto summu no ES budžeta tajā atmaksā (202. pants). |
| --- | --- |

73.

Ieņēmumi un atmaksājumi no finanšu operācijām arī ir iekļauti iekšējos piešķirtajos ieņēmumos, un Komisija ierosina, ka šādi ieņēmumi tiks izmantoti tam pašam finanšu instrumentam vai budžeta garantijai visā tās īstenošanas periodā, un pēc šā perioda beigām jebkuru nesamaksāto summu no ES budžeta tajā atmaksā (202. pants).

Palātas analīze

| 74. | Piešķirtie ieņēmumi ir atkāpe no universāluma principa. Kā mēs secinājām 2010. gadā (37), ārējie piešķirtie ieņēmumi ir noderīgi, bet nav nepieciešams saglabāt iekšējo piešķirto ieņēmumu kategoriju. Uz iekšēji radītiem ieņēmumiem var attiecināt parasto budžeta procedūru. Šajā priekšlikumā paredzētas daudz plašākas atkāpes no universāluma principa, ļaujot izmantot iekšējos piešķirtos ieņēmumus citiem mērķiem nekā tiem, kuriem tie sākotnēji piešķirti. |
| --- | --- |

74.

Piešķirtie ieņēmumi ir atkāpe no universāluma principa. Kā mēs secinājām 2010. gadā (37), ārējie piešķirtie ieņēmumi ir noderīgi, bet nav nepieciešams saglabāt iekšējo piešķirto ieņēmumu kategoriju. Uz iekšēji radītiem ieņēmumiem var attiecināt parasto budžeta procedūru. Šajā priekšlikumā paredzētas daudz plašākas atkāpes no universāluma principa, ļaujot izmantot iekšējos piešķirtos ieņēmumus citiem mērķiem nekā tiem, kuriem tie sākotnēji piešķirti.

| 75. | Tas būtu nozīmīgs vienkāršojums, ja iekšējie piešķirtie ieņēmumi tiktu atcelti un tādējādi visi šādi pārvietojumi tiktu uzskatīti par vispārējiem ieņēmumiem. Par šādu resursu izlietojumu lemtu budžeta lēmējiestāde saskaņā ar kārtējām prioritātēm. |
| --- | --- |

75.

Tas būtu nozīmīgs vienkāršojums, ja iekšējie piešķirtie ieņēmumi tiktu atcelti un tādējādi visi šādi pārvietojumi tiktu uzskatīti par vispārējiem ieņēmumiem. Par šādu resursu izlietojumu lemtu budžeta lēmējiestāde saskaņā ar kārtējām prioritātēm.

Secinājums

| 76. | Mēs iesakām nepaplašināt iekšējo piešķirto ieņēmumu izmantošanu un visus iekšēji radītos ieņēmumus uzskaitīt par vispārējiem ieņēmumiem. |
| --- | --- |

76.

Mēs iesakām nepaplašināt iekšējo piešķirto ieņēmumu izmantošanu un visus iekšēji radītos ieņēmumus uzskaitīt par vispārējiem ieņēmumiem.

Uz nosacījumu izpildi vai sasniegtiem rezultātiem balstīti maksājumi

Komisijas priekšlikums

| 77. | Komisija 121. panta 1. punkta e) apakšpunktā ierosina programmām tiešā, netiešā un dalītā īstenošanā ieviest jaunu finansējuma veidu, kura pamatā ir atbilstība nosacījumiem vai sasniegtie rezultāti, nepieprasot izmaksu deklarācijas, papildus izmaksu atlīdzināšanai un jau pieejamām vienkāršotām izmaksu iespējām. |
| --- | --- |

77.

Komisija 121. panta 1. punkta e) apakšpunktā ierosina programmām tiešā, netiešā un dalītā īstenošanā ieviest jaunu finansējuma veidu, kura pamatā ir atbilstība nosacījumiem vai sasniegtie rezultāti, nepieprasot izmaksu deklarācijas, papildus izmaksu atlīdzināšanai un jau pieejamām vienkāršotām izmaksu iespējām.

| 78. | Konkrētu rezultātu sasniegšana būs standarta nosacījums maksājuma veikšanai vienkāršotiem dotāciju veidiem, kas piešķirti tiešā (175. panta 4. punkta f) apakšpunkts) un netiešā īstenošanā (150. panta 3. punkts), izņemot gadījumus, kuri nav piemēroti šādai pieejai un kuriem būs vajadzīgs pamatojums. Labuma guvēju pārbaudēm un kontrolēm saistībā ar vienkāršotiem dotāciju veidiem jābūt orientētām uz rezultātu sasniegšanu (177. pants), un ex post pārbaudēs vairs nevar apstrīdēt maksājumu, ja kredītrīkotājs ir novērtējis ex ante atbilstību un lēmumā atļāvis izmantot parasto izmaksu uzskaites praksi (179. pants). |
| --- | --- |

78.

Konkrētu rezultātu sasniegšana būs standarta nosacījums maksājuma veikšanai vienkāršotiem dotāciju veidiem, kas piešķirti tiešā (175. panta 4. punkta f) apakšpunkts) un netiešā īstenošanā (150. panta 3. punkts), izņemot gadījumus, kuri nav piemēroti šādai pieejai un kuriem būs vajadzīgs pamatojums. Labuma guvēju pārbaudēm un kontrolēm saistībā ar vienkāršotiem dotāciju veidiem jābūt orientētām uz rezultātu sasniegšanu (177. pants), un ex post pārbaudēs vairs nevar apstrīdēt maksājumu, ja kredītrīkotājs ir novērtējis ex ante atbilstību un lēmumā atļāvis izmantot parasto izmaksu uzskaites praksi (179. pants).

| 79. | Komisija 176. pantā izklāsta atsevišķu fiksētu summu kā jaunu iespēju vienkāršotu dotāciju veidu finansēšanai tiešā un netiešā īstenošanā, pamatojoties uz budžeta aplēsi, kas aptver visas attiecināmās izmaksas, kuras ex ante novērtētas attiecībā uz saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principu ievērošanu. |
| --- | --- |

79.

Komisija 176. pantā izklāsta atsevišķu fiksētu summu kā jaunu iespēju vienkāršotu dotāciju veidu finansēšanai tiešā un netiešā īstenošanā, pamatojoties uz budžeta aplēsi, kas aptver visas attiecināmās izmaksas, kuras ex ante novērtētas attiecībā uz saimnieciskuma, lietderības un efektivitātes principu ievērošanu.

| 80. | Jaunieviestais 219. panta 1. punkta e) apakšpunkts arī uz iemaksām Eiropas politiskajām partijām attiecina iespēju izmantot finansējuma veidus, kas nav saistīti ar attiecīgo darbību izmaksām, pamatojoties uz noteiktu nosacījumu izpildi ex ante vai uz rezultātu sasniegšanu. |
| --- | --- |

80.

Jaunieviestais 219. panta 1. punkta e) apakšpunkts arī uz iemaksām Eiropas politiskajām partijām attiecina iespēju izmantot finansējuma veidus, kas nav saistīti ar attiecīgo darbību izmaksām, pamatojoties uz noteiktu nosacījumu izpildi ex ante vai uz rezultātu sasniegšanu.

Mūsu analīze

| 81. | Mūsu revīzijas rezultāti (38) ir parādījuši, ka izdevumu atlīdzināšana, kad ES atlīdzina attiecināmu darbību attiecināmās izmaksas, ir pakļauta daudz augstākam kļūdu līmenim nekā tiesībās balstīti izdevumi, ja maksājuma pamatā ir attiecīgu nosacījumu ievērošana. |
| --- | --- |

81.

Mūsu revīzijas rezultāti (38) ir parādījuši, ka izdevumu atlīdzināšana, kad ES atlīdzina attiecināmu darbību attiecināmās izmaksas, ir pakļauta daudz augstākam kļūdu līmenim nekā tiesībās balstīti izdevumi, ja maksājuma pamatā ir attiecīgu nosacījumu ievērošana.

| 82. | Standarta iespēja finansēt projektus, izmantojot dotācijas, ja tie atbilst nosacījumiem vai sasniedz iepriekš izvirzītus rezultātus, – tādējādi dotācijas ir atsaistītas no izmaksām, kas radušās saņēmējiem, – ir pozitīvi vērtējama tendence. |
| --- | --- |

82.

Standarta iespēja finansēt projektus, izmantojot dotācijas, ja tie atbilst nosacījumiem vai sasniedz iepriekš izvirzītus rezultātus, – tādējādi dotācijas ir atsaistītas no izmaksām, kas radušās saņēmējiem, – ir pozitīvi vērtējama tendence.

| 83. | Mēs šo iniciatīvu atbalstām saskaņā ar 78. punktu un uzskatām, ka 121. pants jāgroza, lai atspoguļotu rezultātos balstītu iemaksu prioritāti. |
| --- | --- |

83.

Mēs šo iniciatīvu atbalstām saskaņā ar 78. punktu un uzskatām, ka 121. pants jāgroza, lai atspoguļotu rezultātos balstītu iemaksu prioritāti.

Secinājums

| 84. | Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, mēs iesakām, ka maksājumu izvēlei, kuru pamatā ir nosacījumu izpilde vai sasniegtie rezultāti, jādod priekšroka visā ES budžetā. |
| --- | --- |

84.

Ņemot vērā iepriekš izklāstītos apsvērumus, mēs iesakām, ka maksājumu izvēlei, kuru pamatā ir nosacījumu izpilde vai sasniegtie rezultāti, jādod priekšroka visā ES budžetā.

Snieguma regulējums

Komisijas priekšlikums

| 85. | Komisija cita starpā ierosina šādas izmaiņas pantos par pareizu finanšu pārvaldību:






  — | ieviest jēdzienu “sniegums” (31. pants), |
| --- | --- | --- |

85.

Komisija cita starpā ierosina šādas izmaiņas pantos par pareizu finanšu pārvaldību:

—

ieviest jēdzienu “sniegums” (31. pants),

| — | norādīt, ka apropriāciju izmantojums tiek vērsts uz sniegumu, un tālab mērķus nosaka ex ante, mērķu sasniegšanu uzrauga, izmantojot snieguma rādītājus, un par panākumiem ziņo, izmantojot programmu pārskatus un AMPR, kas ietver novērtējumu par Savienības finansēm, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem, kā noteikts LESD 318. pantā (31. panta 2. punkts), |
| --- | --- |

—

norādīt, ka apropriāciju izmantojums tiek vērsts uz sniegumu, un tālab mērķus nosaka ex ante, mērķu sasniegšanu uzrauga, izmantojot snieguma rādītājus, un par panākumiem ziņo, izmantojot programmu pārskatus un AMPR, kas ietver novērtējumu par Savienības finansēm, balstoties uz sasniegtajiem rezultātiem, kā noteikts LESD 318. pantā (31. panta 2. punkts),

| — | noteikt, ka programmām un darbībām, kas paredz ievērojamus izdevumus, veic izvērtējumu (32. panta 1. punkts), |
| --- | --- |

—

noteikt, ka programmām un darbībām, kas paredz ievērojamus izdevumus, veic izvērtējumu (32. panta 1. punkts),

| — | definēt virkni kritēriju, kas jāietver ex ante izvērtējumos (32. panta 2. punkts). |
| --- | --- |

—

definēt virkni kritēriju, kas jāietver ex ante izvērtējumos (32. panta 2. punkts).

Mūsu analīze

| 86. | Priekšlikums ievieš snieguma jēdzienu, bet to nedefinē, tāpēc nav skaidrs, vai tas ir vai nav uzskatāms par identisku pareizai finanšu pārvaldībai. |
| --- | --- |

86.

Priekšlikums ievieš snieguma jēdzienu, bet to nedefinē, tāpēc nav skaidrs, vai tas ir vai nav uzskatāms par identisku pareizai finanšu pārvaldībai.

| 87. | Terminoloģija, kas izmantota saistībā ar novērtēšanu, nav pilnībā saskaņota ar 2016. gada Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu vai Labāka regulējuma pamatnostādnēm. |
| --- | --- |

87.

Terminoloģija, kas izmantota saistībā ar novērtēšanu, nav pilnībā saskaņota ar 2016. gada Iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu vai Labāka regulējuma pamatnostādnēm.

| 88. | 32. pants ievieš lielāku elastību izvērtējumu veikšanai, kas sniedz Komisijai iespēju izdarīt labāku izvēli attiecībā uz izvērtējumu tvērumu un laiku. Tomēr dažos aspektos tas neveicina deklarētā mērķa sasniegšanu panākt budžetu, kas orientēts uz rezultātiem:






  a) | 32. panta 1. punktā paredzēts lielāks elastīgums izlemt, kad veikt izvērtējumus par “ievērojamiem izdevumiem”, kamēr pašreizējo piemērošanas noteikumu (39) 18. pantā ir konkrēti paredzēts ex ante novērtējums “visiem priekšlikumiem par programmām un darbībām, kas var radīt budžeta izdevumus” un starpposma un/vai ex post novērtējums “visām programmām un darbībām (...), kad mobilizētie resursi pārsniedz EUR 5 000 000”; |
| --- | --- | --- |

88.

32. pants ievieš lielāku elastību izvērtējumu veikšanai, kas sniedz Komisijai iespēju izdarīt labāku izvēli attiecībā uz izvērtējumu tvērumu un laiku. Tomēr dažos aspektos tas neveicina deklarētā mērķa sasniegšanu panākt budžetu, kas orientēts uz rezultātiem:

a)

32. panta 1. punktā paredzēts lielāks elastīgums izlemt, kad veikt izvērtējumus par “ievērojamiem izdevumiem”, kamēr pašreizējo piemērošanas noteikumu (39) 18. pantā ir konkrēti paredzēts ex ante novērtējums “visiem priekšlikumiem par programmām un darbībām, kas var radīt budžeta izdevumus” un starpposma un/vai ex post novērtējums “visām programmām un darbībām (...), kad mobilizētie resursi pārsniedz EUR 5 000 000”;

| b) | tas ievērojami samazina to kritēriju skaitu, par kuriem jāveic ex ante novērtējums, salīdzinājumā ar pašreizējo piemērošanas noteikumu 18. panta 1. punktu – vairs nav prasīts iekļaut iespējamos politikas risinājumus un riskus, paredzamo ietekmi, saskaņotību ar citiem instrumentiem, resursus, izmaksu efektivitāti un gūto pieredzi; |
| --- | --- |

b)

tas ievērojami samazina to kritēriju skaitu, par kuriem jāveic ex ante novērtējums, salīdzinājumā ar pašreizējo piemērošanas noteikumu 18. panta 1. punktu – vairs nav prasīts iekļaut iespējamos politikas risinājumus un riskus, paredzamo ietekmi, saskaņotību ar citiem instrumentiem, resursus, izmaksu efektivitāti un gūto pieredzi;

| c) | tajā nav prasīts, lai retrospektīvie novērtējumi aptveru saimnieciskumu. |
| --- | --- |

c)

tajā nav prasīts, lai retrospektīvie novērtējumi aptveru saimnieciskumu.

Secinājums

| 89. | Mēs iesakām:






  — | skaidri definēt sniegumu saistībā ar pareizu finanšu pārvaldību, |
| --- | --- | --- |

89.

Mēs iesakām:

—

skaidri definēt sniegumu saistībā ar pareizu finanšu pārvaldību,

| — | saskaņot terminoloģiju, kas izmantota saistībā ar novērtēšanu, ar terminoloģiju, kas izmantota Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu un Labāka regulējuma pamatnostādnēs, |
| --- | --- |

—

saskaņot terminoloģiju, kas izmantota saistībā ar novērtēšanu, ar terminoloģiju, kas izmantota Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu un Labāka regulējuma pamatnostādnēs,

| — | skaitliskā izteiksmē definēt, kad jāveic izvērtējumi, |
| --- | --- |

—

skaitliskā izteiksmē definēt, kad jāveic izvērtējumi,

| — | nesamazināt to kritēriju skaitu, kas jāietver ex ante izvērtējumos, |
| --- | --- |

—

nesamazināt to kritēriju skaitu, kas jāietver ex ante izvērtējumos,

| — | prasīt, lai retrospektīvajos novērtējumos būtu ietverts arī saimnieciskums. |
| --- | --- |

—

prasīt, lai retrospektīvajos novērtējumos būtu ietverts arī saimnieciskums.

Ziņošanas racionalizēšana

Komisijas priekšlikums

| 90. | Programmu pārskatus pievieno budžeta projektam, un tajos ir ietverta informācija par sniegumu, lai pamatotu darbības izdevumus. 39. panta 3. punkta h) apakšpunktā ierosināti formāli atjauninājumi (“darbības” pārskati aizstāti ar “programmu” pārskatiem), kā arī izmaiņas programmu pārskatu saturā: jānorāda informācija par programmas ieguldījumu Savienības politikas jomās un mērķu sasniegšanā, kā arī jāziņo par programmas mērķu sasniegšanu. Prasība iekļaut novērtējuma rezultātu kopsavilkumu ir svītrota. |
| --- | --- |

90.

Programmu pārskatus pievieno budžeta projektam, un tajos ir ietverta informācija par sniegumu, lai pamatotu darbības izdevumus. 39. panta 3. punkta h) apakšpunktā ierosināti formāli atjauninājumi (“darbības” pārskati aizstāti ar “programmu” pārskatiem), kā arī izmaiņas programmu pārskatu saturā: jānorāda informācija par programmas ieguldījumu Savienības politikas jomās un mērķu sasniegšanā, kā arī jāziņo par programmas mērķu sasniegšanu. Prasība iekļaut novērtējuma rezultātu kopsavilkumu ir svītrota.

| 91. | Komisijas priekšlikumā grozīt 73. panta 9. punktu ievērota pieeja, ko tā jau ir sākusi īstenot, ieviešot stratēģisko plānu katram ģenerāldirektorātam un atjauninot gada darbības pārskata (40) (GDP) lomu, lai ietvertu informāciju par veiktajām darbībām. |
| --- | --- |

91.

Komisijas priekšlikumā grozīt 73. panta 9. punktu ievērota pieeja, ko tā jau ir sākusi īstenot, ieviešot stratēģisko plānu katram ģenerāldirektorātam un atjauninot gada darbības pārskata (40) (GDP) lomu, lai ietvertu informāciju par veiktajām darbībām.

| 92. | Ierosinātās Finanšu regulas 239. panta 1. punkta b) apakšpunktā ieviests gada vadības un snieguma ziņojums (AMPR) kā daļa no “integrētu finanšu un pārskatatbildības ziņojumu kopuma” Eiropas Parlamentam un Padomei. AMPR ziņojumā ietilpst:






  — | gada darbības ziņojumu kopsavilkums par iepriekšējo gadu, |
| --- | --- | --- |

92.

Ierosinātās Finanšu regulas 239. panta 1. punkta b) apakšpunktā ieviests gada vadības un snieguma ziņojums (AMPR) kā daļa no “integrētu finanšu un pārskatatbildības ziņojumu kopuma” Eiropas Parlamentam un Padomei. AMPR ziņojumā ietilpst:

—

gada darbības ziņojumu kopsavilkums par iepriekšējo gadu,

| — | katra deleģētā kredītrīkotāja gada darbības ziņojumi, |
| --- | --- |

—

katra deleģētā kredītrīkotāja gada darbības ziņojumi,

| — | vērtējums par Savienības finansēm, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem, kā minēts LESD 318. pantā. |
| --- | --- |

—

vērtējums par Savienības finansēm, pamatojoties uz sasniegtajiem rezultātiem, kā minēts LESD 318. pantā.

Mūsu analīze

| 93. | Principā nav nepieciešams Finanšu regulā ietvert gada darbības pārskatu. Gada darbības pārskats galvenokārt ir iekšējs dokuments, un kā tādu Komisija var to sagatavot un grozīt, kā tā vēlas, saskaņā ar administratīvās autonomijas principu. Nav vēlams, lai šā dokumenta sagatavošana palēninātu Komisijas mēroga ziņojumu sagatavošanu. |
| --- | --- |

93.

Principā nav nepieciešams Finanšu regulā ietvert gada darbības pārskatu. Gada darbības pārskats galvenokārt ir iekšējs dokuments, un kā tādu Komisija var to sagatavot un grozīt, kā tā vēlas, saskaņā ar administratīvās autonomijas principu. Nav vēlams, lai šā dokumenta sagatavošana palēninātu Komisijas mēroga ziņojumu sagatavošanu.

| 94. | Ierosinātajā Finanšu regulā no 73. panta 9. punkta ir izņemts pienākums GDP paziņot “operāciju rezultātus, atsaucoties uz noteiktajiem mērķiem” un “šo operāciju vispārējo rezultātu izvērtējumu”, kā prasīts pašreizējās Finanšu regulas 66. panta 9. punktā. Tā vietā tajā ir atsauce uz “informāciju par veiktajām darbībām”, kas ir neprecīzāka un var tikt saprasta kā tāda, kas pieļauj ierobežotāku ziņošanu par rezultātiem gada darbības pārskatos. |
| --- | --- |

94.

Ierosinātajā Finanšu regulā no 73. panta 9. punkta ir izņemts pienākums GDP paziņot “operāciju rezultātus, atsaucoties uz noteiktajiem mērķiem” un “šo operāciju vispārējo rezultātu izvērtējumu”, kā prasīts pašreizējās Finanšu regulas 66. panta 9. punktā. Tā vietā tajā ir atsauce uz “informāciju par veiktajām darbībām”, kas ir neprecīzāka un var tikt saprasta kā tāda, kas pieļauj ierobežotāku ziņošanu par rezultātiem gada darbības pārskatos.

| 95. | Neraugoties uz GDP nozīmes pārskatīšanu un paziņojumu, ka “attiecībā uz (dienestu darbību) uzraudzība tiek veikta (...) izmantojot GDP, kuros ietverti deleģēto kredītrīkotāju ziņojumi Komisijai, un deleģēto kredītrīkotāju iesniegtās ticamības deklarācijas” (41), pārskatītās Finanšu regulas 73. panta 1. punkts nepaplašina kredītrīkotāju atbildību, lai aptvertu par rezultātiem ziņotās informācijas uzticamību, pilnīgumu un pareizību. |
| --- | --- |

95.

Neraugoties uz GDP nozīmes pārskatīšanu un paziņojumu, ka “attiecībā uz (dienestu darbību) uzraudzība tiek veikta (...) izmantojot GDP, kuros ietverti deleģēto kredītrīkotāju ziņojumi Komisijai, un deleģēto kredītrīkotāju iesniegtās ticamības deklarācijas” (41), pārskatītās Finanšu regulas 73. panta 1. punkts nepaplašina kredītrīkotāju atbildību, lai aptvertu par rezultātiem ziņotās informācijas uzticamību, pilnīgumu un pareizību.

| 96. | Ierosinātajā veidā prasības iekļaut informāciju par rezultātiem programmu pārskatos nav pietiekami konkrētas, jo






  — | tajās jāiekļauj tikai norāde uz Savienības politikas virzieniem un mērķiem, ko programma atbalsta, |
| --- | --- | --- |

96.

Ierosinātajā veidā prasības iekļaut informāciju par rezultātiem programmu pārskatos nav pietiekami konkrētas, jo

—

tajās jāiekļauj tikai norāde uz Savienības politikas virzieniem un mērķiem, ko programma atbalsta,

| — | nav norādīta par programmas mērķu sasniegšanu sniegtās informācijas kvalitāte, tvērums un biežums, |
| --- | --- |

—

nav norādīta par programmas mērķu sasniegšanu sniegtās informācijas kvalitāte, tvērums un biežums,

| — | bez novērtējuma rezultātiem ziņošana par sniegumu ir nepilnīga. |
| --- | --- |

—

bez novērtējuma rezultātiem ziņošana par sniegumu ir nepilnīga.

| 97. | Publicējot “Integrēto finanšu ziņojumu paketi” līdz nākamā gada 31. jūlijam (239. pants), Komisija paildzinās šādu dokumentu publicēšanu:






  — | gada darbības pārskati – no 1. jūlija uz 31. jūliju, |
| --- | --- | --- |

97.

Publicējot “Integrēto finanšu ziņojumu paketi” līdz nākamā gada 31. jūlijam (239. pants), Komisija paildzinās šādu dokumentu publicēšanu:

—

gada darbības pārskati – no 1. jūlija uz 31. jūliju,

| — | AMPR – no 15. jūnija uz 31. jūliju. |
| --- | --- |

—

AMPR – no 15. jūnija uz 31. jūliju.

Palāta uzskata, ka priekšlikumi par ziņošanu ir nepiemēroti. “Integrētā finanšu ziņojumu pakete” varētu būt tūkstošiem lappušu gara un ietvert ievērojamu dublēšanos.

Secinājums

| 98. | Mēs iesakām, ka Finanšu regulai jāprasa, lai






  — | provizoriskajiem gada pārskatiem, kurus 31. martā iesniedz revīzijai, būtu pievienota informācija, kas izklāstīta šā atzinuma 8.–12. punktā, tādējādi nodrošinot grāmatvedības informāciju, informāciju par galvenajām pārvaldības sistēmām, plašu pārskatu par izdevumiem un ES darbībām un novērtējumu par to, cik lielā mērā izdevumos ir pārkāpumi, kā arī ierosinātās Finanšu regulas 243. pantā paredzēto ziņojumu, |
| --- | --- | --- |

98.

Mēs iesakām, ka Finanšu regulai jāprasa, lai

—

provizoriskajiem gada pārskatiem, kurus 31. martā iesniedz revīzijai, būtu pievienota informācija, kas izklāstīta šā atzinuma 8.–12. punktā, tādējādi nodrošinot grāmatvedības informāciju, informāciju par galvenajām pārvaldības sistēmām, plašu pārskatu par izdevumiem un ES darbībām un novērtējumu par to, cik lielā mērā izdevumos ir pārkāpumi, kā arī ierosinātās Finanšu regulas 243. pantā paredzēto ziņojumu,

| — | tiktāl, ciktāl joprojām ir prasīti atsevišķi ziņojumi, – kas paredzēti ierosinātās Finanšu regulas 239. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā (ziņojumi par “preventīviem un korektīviem pasākumiem attiecībā uz ES budžetu”, ziņojums par “krāpšanas apkarošanu” un ziņojums par iekšējām revīzijām), – tie tiktu iesniegti vienlaicīgi (lai būtu iespējams veikt konsekvences pārbaudes par atbilstību konsolidētajiem gada pārskatiem), |
| --- | --- |

—

tiktāl, ciktāl joprojām ir prasīti atsevišķi ziņojumi, – kas paredzēti ierosinātās Finanšu regulas 239. panta 1. punkta c), d) un e) apakšpunktā (ziņojumi par “preventīviem un korektīviem pasākumiem attiecībā uz ES budžetu”, ziņojums par “krāpšanas apkarošanu” un ziņojums par iekšējām revīzijām), – tie tiktu iesniegti vienlaicīgi (lai būtu iespējams veikt konsekvences pārbaudes par atbilstību konsolidētajiem gada pārskatiem),

| — | konsolidētajos pārskatos būtu iekļauta ilgtermiņa naudas plūsmas prognoze (saskaņā ar starptautisko ieteikto praksi) un konsolidētie pārskati par aģentūru, kopuzņēmumu un trasta fondu ieņēmumiem un izdevumiem (aizstājot atsevišķos ziņojumus, kas ierosināti 244. pantā), |
| --- | --- |

—

konsolidētajos pārskatos būtu iekļauta ilgtermiņa naudas plūsmas prognoze (saskaņā ar starptautisko ieteikto praksi) un konsolidētie pārskati par aģentūru, kopuzņēmumu un trasta fondu ieņēmumiem un izdevumiem (aizstājot atsevišķos ziņojumus, kas ierosināti 244. pantā),

| — | Komisija līdz 1. maijam atsevišķi iesniedz LESD 318. panta ziņojumu ar skaidrojumu par ES izdevumu un citu politikas jomu novērtējumu apmēru un secinājumiem, ieskatu galvenajos rezultatīvajos rādītājos visām nozīmīgajām izdevumu jomām un ģenerāldirektorātiem un līdzsvarotu to programmu izklāstu, kas ir novērtētas kā tādas, kas darbojas labi, vai kā tādas, kurām vajadzīga pielāgošana vai citi koriģējoši pasākumi, |
| --- | --- |

—

Komisija līdz 1. maijam atsevišķi iesniedz LESD 318. panta ziņojumu ar skaidrojumu par ES izdevumu un citu politikas jomu novērtējumu apmēru un secinājumiem, ieskatu galvenajos rezultatīvajos rādītājos visām nozīmīgajām izdevumu jomām un ģenerāldirektorātiem un līdzsvarotu to programmu izklāstu, kas ir novērtētas kā tādas, kas darbojas labi, vai kā tādas, kurām vajadzīga pielāgošana vai citi koriģējoši pasākumi,

| — | Komisija katra gada septembrī iesniedz apvienotu ziņojumu, kas atbilst ierosinātās Finanšu regulas 242. un 243. panta prasībām. |
| --- | --- |

—

Komisija katra gada septembrī iesniedz apvienotu ziņojumu, kas atbilst ierosinātās Finanšu regulas 242. un 243. panta prasībām.

| 99. | Ja šīs izmaiņas tiktu veiktas, tās veidotu pilnīgu ziņojumu paketi un no gada darbības pārskatiem iekļautu informāciju, kas ir nozīmīga ārējām ieinteresētajām personām. Tādējādi tiktu panākta ievērojama ziņošanas vienkāršošana. |
| --- | --- |

99.

Ja šīs izmaiņas tiktu veiktas, tās veidotu pilnīgu ziņojumu paketi un no gada darbības pārskatiem iekļautu informāciju, kas ir nozīmīga ārējām ieinteresētajām personām. Tādējādi tiktu panākta ievērojama ziņošanas vienkāršošana.

Revīzijas kārtība

Savstarpēja paļaušanās uz revīzijām

Komisijas priekšlikums

| 100. | 123. pantā ir ierosināts, ka Komisija var paļauties uz iepriekšējām revīzijām, ja tās






  — | ir veikuši neatkarīgi revidenti, |
| --- | --- | --- |

100.

123. pantā ir ierosināts, ka Komisija var paļauties uz iepriekšējām revīzijām, ja tās

—

ir veikuši neatkarīgi revidenti,

| — | ir balstītas uz starptautiski pieņemtiem standartiem, |
| --- | --- |

—

ir balstītas uz starptautiski pieņemtiem standartiem,

| — | sniedz pamatotu pārliecību, |
| --- | --- |

—

sniedz pamatotu pārliecību,

| — | ir veiktas par finanšu pārskatiem un ziņojumiem, kuros izklāstīts Savienības iemaksas izlietojums. |
| --- | --- |

—

ir veiktas par finanšu pārskatiem un ziņojumiem, kuros izklāstīts Savienības iemaksas izlietojums.

Mūsu analīze

| 101. | Galvenais pamatojums, kuru Komisija sniedz šīs izmaiņas ieviešanai, ir izvairīšanās no vairākām to struktūru revīzijām, kas saņem ES ieguldījumu, īpaši tas attiecas uz starptautiskām organizācijām, kuras revidē neatkarīgi ārējie revidenti. Mēs piekrītam, ka Komisijai jāvienkāršo attiecības ar starptautiskām organizācijām, cik vien tas iespējams, paļaujoties uz to pastāvošo revīzijas kārtību. Tas ļautu izvairīties no vienu un to pašu projektu vairākkārtējas revīzijas pārbaudes un sniegtu iespēju labāk izmantot finanšu resursus un cilvēkresursus. |
| --- | --- |

101.

Galvenais pamatojums, kuru Komisija sniedz šīs izmaiņas ieviešanai, ir izvairīšanās no vairākām to struktūru revīzijām, kas saņem ES ieguldījumu, īpaši tas attiecas uz starptautiskām organizācijām, kuras revidē neatkarīgi ārējie revidenti. Mēs piekrītam, ka Komisijai jāvienkāršo attiecības ar starptautiskām organizācijām, cik vien tas iespējams, paļaujoties uz to pastāvošo revīzijas kārtību. Tas ļautu izvairīties no vienu un to pašu projektu vairākkārtējas revīzijas pārbaudes un sniegtu iespēju labāk izmantot finanšu resursus un cilvēkresursus.

| 102. | Prioritāte jāpiešķir rezultātos balstītām attiecībām ar starptautiskajām organizācijām un nolīgumiem, kas saista Komisijas finanšu ieguldījumu ar pabeigtas darbības rezultātu. Mēs atbalstām mērķi pēc iespējas vienkāršot pārbaudes un to, ka Komisija izmanto citas struktūras iekšējās kontroles mehānismus. Tam varētu būt nepieciešams arī saskaņot Komisijas attiecināmības nosacījumus ar attiecīgās starptautiskās organizācijas vispārīgajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

102.

Prioritāte jāpiešķir rezultātos balstītām attiecībām ar starptautiskajām organizācijām un nolīgumiem, kas saista Komisijas finanšu ieguldījumu ar pabeigtas darbības rezultātu. Mēs atbalstām mērķi pēc iespējas vienkāršot pārbaudes un to, ka Komisija izmanto citas struktūras iekšējās kontroles mehānismus. Tam varētu būt nepieciešams arī saskaņot Komisijas attiecināmības nosacījumus ar attiecīgās starptautiskās organizācijas vispārīgajiem nosacījumiem.

| 103. | Mēs uzskatām, ka 123. panta noteikumi nav pietiekami skaidri. Tos varētu interpretēt tā, ka, ja ir ievēroti četri nosacījumi, savstarpējā paļaušanās ir obligāta (“minētā revīzija veido pamatu vispārējam ticamības apliecinājumam”) un iespēja turpmāk revidēt projektu ir izslēgta neatkarīgi no sākotnējās revīzijas iznākuma. |
| --- | --- |

103.

Mēs uzskatām, ka 123. panta noteikumi nav pietiekami skaidri. Tos varētu interpretēt tā, ka, ja ir ievēroti četri nosacījumi, savstarpējā paļaušanās ir obligāta (“minētā revīzija veido pamatu vispārējam ticamības apliecinājumam”) un iespēja turpmāk revidēt projektu ir izslēgta neatkarīgi no sākotnējās revīzijas iznākuma.

| 104. | Tomēr mēs atzīmējam, ka šis pants nenodrošina piekļuvi revidentu darba dokumentiem, kas ļautu novērtēt, kādā mērā prasības ir izpildītas, un to, vai revīzijas darbs ir pietiekami aptvēris visus parasti iekļautos aspektus. |
| --- | --- |

104.

Tomēr mēs atzīmējam, ka šis pants nenodrošina piekļuvi revidentu darba dokumentiem, kas ļautu novērtēt, kādā mērā prasības ir izpildītas, un to, vai revīzijas darbs ir pietiekami aptvēris visus parasti iekļautos aspektus.

Secinājums

| 105. | Mēs iesakām:






  — | prasīt Komisijai precizēt, ka rezultātos balstīties maksājumi attieksies uz visām organizācijām, kuras īsteno ES fondus saskaņā ar paskaidrojuma raksta 12. lpp., |
| --- | --- | --- |

105.

Mēs iesakām:

—

prasīt Komisijai precizēt, ka rezultātos balstīties maksājumi attieksies uz visām organizācijām, kuras īsteno ES fondus saskaņā ar paskaidrojuma raksta 12. lpp.,

| — | grozīt tekstu, kā ierosināts I pielikumā, lai precizētu, ka savstarpējā paļaušanās ir iespēja, nevis obligāts risinājums; un nodrošināt, ka revidenti var pārskatīt revīzijas dokumentus, uz kuriem viņi paļaujas. |
| --- | --- |

—

grozīt tekstu, kā ierosināts I pielikumā, lai precizētu, ka savstarpējā paļaušanās ir iespēja, nevis obligāts risinājums; un nodrošināt, ka revidenti var pārskatīt revīzijas dokumentus, uz kuriem viņi paļaujas.

Revīzijas noteikumi un procedūras

Komisijas priekšlikums

| 106. | Jaunā teikumā 247. panta 1. punkta beigās ir noteikts, ka Revīzijas palāta, pārbaudot, vai visi ieņēmumi saņemti un visi izdevumi radušies likumīgi un pienācīgi, “ņem vērā programmu un saistīto uzraudzības un kontroles sistēmu daudzgadu raksturu”. |
| --- | --- |

106.

Jaunā teikumā 247. panta 1. punkta beigās ir noteikts, ka Revīzijas palāta, pārbaudot, vai visi ieņēmumi saņemti un visi izdevumi radušies likumīgi un pienācīgi, “ņem vērā programmu un saistīto uzraudzības un kontroles sistēmu daudzgadu raksturu”.

Mūsu analīze

| 107. | Revīzijas pieeja un revīzijas pierādījumi, ko izmanto, lai sasniegtu pamatotu pārliecības līmeni, ir elementi, par kuriem lemj neatkarīgais revidents. Komisijas ierosinātais priekšlikums skar mūsu revīzijas metodoloģiju, kura saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem ir vienīgi Palātas atbildībā. Komisija pašlaik sniedz informāciju par finanšu korekcijām un atgūtajām summām piecos dažādos ziņojumos: ziņojumā par preventīviem un korektīviem pasākumiem attiecībā uz ES budžetu, finanšu pārskatu diskusijā un analīzē, gada darbības pārskatos, finanšu pārskatu piezīmēs un AMPR, un tos dara pieejamus dažādos datumos (42). |
| --- | --- |

107.

Revīzijas pieeja un revīzijas pierādījumi, ko izmanto, lai sasniegtu pamatotu pārliecības līmeni, ir elementi, par kuriem lemj neatkarīgais revidents. Komisijas ierosinātais priekšlikums skar mūsu revīzijas metodoloģiju, kura saskaņā ar starptautiskajiem revīzijas standartiem ir vienīgi Palātas atbildībā. Komisija pašlaik sniedz informāciju par finanšu korekcijām un atgūtajām summām piecos dažādos ziņojumos: ziņojumā par preventīviem un korektīviem pasākumiem attiecībā uz ES budžetu, finanšu pārskatu diskusijā un analīzē, gada darbības pārskatos, finanšu pārskatu piezīmēs un AMPR, un tos dara pieejamus dažādos datumos (42).

Secinājums

| 108. | Programmu un saistīto uzraudzības un kontroles sistēmu daudzgadu rakstura iespējamā ietekme uz mūsu revīziju ir jānovērtē mums kā neatkarīgam ārējam revidentam un nav jāiekļauj Finanšu regulā. Mēs iesakām prasīt, lai Komisijai konsolidē visu informāciju par līdzekļu atgūšanu un korekcijām vienā dokumentā, kuru tā mums iesniedz kopā ar provizoriskajiem pārskatiem (237. pants). |
| --- | --- |

108.

Programmu un saistīto uzraudzības un kontroles sistēmu daudzgadu rakstura iespējamā ietekme uz mūsu revīziju ir jānovērtē mums kā neatkarīgam ārējam revidentam un nav jāiekļauj Finanšu regulā. Mēs iesakām prasīt, lai Komisijai konsolidē visu informāciju par līdzekļu atgūšanu un korekcijām vienā dokumentā, kuru tā mums iesniedz kopā ar provizoriskajiem pārskatiem (237. pants).

CITI APSKATĪTIE JAUTĀJUMI

Gada pārskati

Komisijas priekšlikums

| 109. | Komisija ierosina grozīt 234. pantu, kas nākotnē definētu gada pārskatus, kuros ietilptu finanšu pārskati, budžeta uzskaite un konsolidētie finanšu pārskati. Tajā arī ieviesta atsauce uz būtiskuma principu saistībā ar konsolidācijas procesu. |
| --- | --- |

109.

Komisija ierosina grozīt 234. pantu, kas nākotnē definētu gada pārskatus, kuros ietilptu finanšu pārskati, budžeta uzskaite un konsolidētie finanšu pārskati. Tajā arī ieviesta atsauce uz būtiskuma principu saistībā ar konsolidācijas procesu.

Mūsu analīze

| 110. | Mēs uzskatām, ka jaunā struktūra nav skaidra. |
| --- | --- |

110.

Mēs uzskatām, ka jaunā struktūra nav skaidra.

| 111. | Kā jau minēts mūsu gada pārskatos (43), ilgtermiņa naudas plūsmas prognoze palīdzētu ieinteresētajām personām novērtēt maksājumu vajadzības nākotnē un budžeta prioritātes. Tas arī palīdzētu Komisijai pieņemt lēmumus, ar kuriem nodrošina svarīgu maksājumu segšanu no apstiprinātiem gada budžetiem. Turklāt aģentūrām varētu ieviest īpašu konsolidēto pārskatu, lai uzlabotu pārredzamību un racionalizētu revīzijas darbu. Turklāt līdzīgi īpašie pārskati varētu aptvert kopuzņēmumus un trasta fondus. |
| --- | --- |

111.

Kā jau minēts mūsu gada pārskatos (43), ilgtermiņa naudas plūsmas prognoze palīdzētu ieinteresētajām personām novērtēt maksājumu vajadzības nākotnē un budžeta prioritātes. Tas arī palīdzētu Komisijai pieņemt lēmumus, ar kuriem nodrošina svarīgu maksājumu segšanu no apstiprinātiem gada budžetiem. Turklāt aģentūrām varētu ieviest īpašu konsolidēto pārskatu, lai uzlabotu pārredzamību un racionalizētu revīzijas darbu. Turklāt līdzīgi īpašie pārskati varētu aptvert kopuzņēmumus un trasta fondus.

Secinājums

| 112. | Mēs iesakām:






  — | saglabāt gada pārskatu esošo definīciju (pašreizējās Finanšu regulas 141. pants), |
| --- | --- | --- |

112.

Mēs iesakām:

—

saglabāt gada pārskatu esošo definīciju (pašreizējās Finanšu regulas 141. pants),

| — | Ierosinātajā Finanšu regulā ieviest prasību, ka Komisijai jāsagatavo un finanšu pārskatu diskusijā un analīzē katru gadu jāpublicē izvērsta naudas plūsmas prognoze (44), kura aptveru septiņu līdz desmit gadu posmu un kurā būtu iekļauti budžeta maksimālie apjomi, maksājumu vajadzības, spēju ierobežojumi un budžeta saistību iespējama atcelšana. |
| --- | --- |

—

Ierosinātajā Finanšu regulā ieviest prasību, ka Komisijai jāsagatavo un finanšu pārskatu diskusijā un analīzē katru gadu jāpublicē izvērsta naudas plūsmas prognoze (44), kura aptveru septiņu līdz desmit gadu posmu un kurā būtu iekļauti budžeta maksimālie apjomi, maksājumu vajadzības, spēju ierobežojumi un budžeta saistību iespējama atcelšana.

Korporatīvā sponsorēšana

Komisijas priekšlikums

| 113. | Komisija nodaļā par budžeta universāluma principu ir ieviesusi jaunu 24. pantu, kurā paredzēts jauna veida nolīgums, kuru var noslēgt starp juridisku personu un iestādi un kuru veidotu vienošanās, saskaņā ar kuru juridiskā persona reklāmas vai korporatīvās sociālās atbildības nolūkā natūrā atbalsta kādu pasākumu vai darbību. |
| --- | --- |

113.

Komisija nodaļā par budžeta universāluma principu ir ieviesusi jaunu 24. pantu, kurā paredzēts jauna veida nolīgums, kuru var noslēgt starp juridisku personu un iestādi un kuru veidotu vienošanās, saskaņā ar kuru juridiskā persona reklāmas vai korporatīvās sociālās atbildības nolūkā natūrā atbalsta kādu pasākumu vai darbību.

Mūsu analīze

| 114. | Mēs uzskatām, ka tiesiskais regulējums, kas attiecas uz korporatīvo sponsorēšanu, būtu jānostiprina, un tam jāpiedāvā vairāk aizsardzības pasākumu. Ētikas pamatnostādnes šajā ziņā nav pietiekamas. Iespējamo aizsardzības pasākumu piemēri ir šādi:






  — | korporatīvās sponsorēšanas izmantošanu ierobežo, nosakot maksimālo apjomu attiecībā uz atbalsta natūrā aplēsto vērtību, lai novērstu jebkādu risku nonākt atkarībā no saimnieciskās darbības veicēja, |
| --- | --- | --- |

114.

Mēs uzskatām, ka tiesiskais regulējums, kas attiecas uz korporatīvo sponsorēšanu, būtu jānostiprina, un tam jāpiedāvā vairāk aizsardzības pasākumu. Ētikas pamatnostādnes šajā ziņā nav pietiekamas. Iespējamo aizsardzības pasākumu piemēri ir šādi:

—

korporatīvās sponsorēšanas izmantošanu ierobežo, nosakot maksimālo apjomu attiecībā uz atbalsta natūrā aplēsto vērtību, lai novērstu jebkādu risku nonākt atkarībā no saimnieciskās darbības veicēja,

| — | pirms šādu sponsorēšanas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas jāizsludina uzaicinājums paust ieinteresētību, ja vien nav ārkārtas apstākļi, un jāveic iepriekšēja atbilstības pārbaude, lai nodrošinātu to, ka nav interešu konflikta, konfliktu starp Savienības politikas jomām un darbībām un kaitējuma Savienības tēlam, |
| --- | --- |

—

pirms šādu sponsorēšanas līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas jāizsludina uzaicinājums paust ieinteresētību, ja vien nav ārkārtas apstākļi, un jāveic iepriekšēja atbilstības pārbaude, lai nodrošinātu to, ka nav interešu konflikta, konfliktu starp Savienības politikas jomām un darbībām un kaitējuma Savienības tēlam,

| — | attiecīgajām iestādēm un struktūrām savās tīmekļa vietnēs jāievieto sponsoru saraksts (jānorāda sponsorēšanas priekšmets, aplēstā vērtība, īpašie līguma nosacījumus, u. c.). |
| --- | --- |

—

attiecīgajām iestādēm un struktūrām savās tīmekļa vietnēs jāievieto sponsoru saraksts (jānorāda sponsorēšanas priekšmets, aplēstā vērtība, īpašie līguma nosacījumus, u. c.).

| 115. | Jānodrošina arī tas, ka sponsorēšanas nolīgumam nevar būt nekādas negatīvas pašreizējas vai turpmākas finanšu ietekmes uz iestādēm vai struktūrām, kuras tiek sponsorētas. Kaut arī šādi ieguldījumi natūrā netiks uzskatīti par ieņēmumiem budžeta vajadzībām, Komisijai jāapsver:






  — | šādu nolīgumu grāmatvedības uzskaite, |
| --- | --- | --- |

115.

Jānodrošina arī tas, ka sponsorēšanas nolīgumam nevar būt nekādas negatīvas pašreizējas vai turpmākas finanšu ietekmes uz iestādēm vai struktūrām, kuras tiek sponsorētas. Kaut arī šādi ieguldījumi natūrā netiks uzskatīti par ieņēmumiem budžeta vajadzībām, Komisijai jāapsver:

—

šādu nolīgumu grāmatvedības uzskaite,

| — | noteikumi, ka tos varētu revidēt Revīzijas palāta. |
| --- | --- |

—

noteikumi, ka tos varētu revidēt Revīzijas palāta.

Secinājums

| 116. | Mēs uzskatām, ka ir maz ticams, ka korporatīvā sponsorēšana ir izmaksu ziņā lietderīgs mehānisms, un neatbalstām ierosinātos priekšlikumus. |
| --- | --- |

116.

Mēs uzskatām, ka ir maz ticams, ka korporatīvā sponsorēšana ir izmaksu ziņā lietderīgs mehānisms, un neatbalstām ierosinātos priekšlikumus.

Pakalpojumu līmeņa nolīgumi

Komisijas priekšlikums

| 117. | 57. pantā tiek ieviests juridiskais pamats pakalpojumu līmeņa nolīgumiem starp ES iestādēm vai citām struktūrām un ir noteikts, ka tie dod iespēju atgūt to īstenošanas rezultātā radušās izmaksas. |
| --- | --- |

117.

57. pantā tiek ieviests juridiskais pamats pakalpojumu līmeņa nolīgumiem starp ES iestādēm vai citām struktūrām un ir noteikts, ka tie dod iespēju atgūt to īstenošanas rezultātā radušās izmaksas.

Mūsu analīze

| 118. | Pakalpojumu līmeņa nolīgumi ir saistīti ar ES iestāžu un struktūru iekšējo darbību. Tāpēc ir apšaubāms, vai tie jāiekļauj Finanšu regulā. Varētu paredzēt tos izskatīt atsevišķi un sniegt papildu norādījumus attiecībā uz to īstenošanas tehnisko informāciju. Turklāt mēs uzskatām, ka to galvenajam mērķim jābūt pareizas finanšu pārvaldības veicināšanai apjomradītu ietaupījumu veidā, nevis tikai iespējai atgūt izmaksas. |
| --- | --- |

118.

Pakalpojumu līmeņa nolīgumi ir saistīti ar ES iestāžu un struktūru iekšējo darbību. Tāpēc ir apšaubāms, vai tie jāiekļauj Finanšu regulā. Varētu paredzēt tos izskatīt atsevišķi un sniegt papildu norādījumus attiecībā uz to īstenošanas tehnisko informāciju. Turklāt mēs uzskatām, ka to galvenajam mērķim jābūt pareizas finanšu pārvaldības veicināšanai apjomradītu ietaupījumu veidā, nevis tikai iespējai atgūt izmaksas.

Secinājums

| 119. | Mēs iesakām pieņemt Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā mūsu iepriekš izklāstītos apsvērumus. |
| --- | --- |

119.

Mēs iesakām pieņemt Komisijas priekšlikumu, ņemot vērā mūsu iepriekš izklāstītos apsvērumus.

Publiskā iepirkuma noteikumi

Komisijas priekšlikums

| 120. | Ierosinātajā Finanšu regulā nav sasniegti paziņotie precizēšanas un vienkāršošanas mērķi. Galvenie noteikumi nav iekļauti VII sadaļā “Publiskais iepirkums un koncesijas”, bet ir sadalīti dažādās sadaļās priekšlikuma Pirmajā daļā un I pielikumā. Atsevišķas tēmas ir apskatītas teksta vairākās vietās bez savstarpējas atsauces. |
| --- | --- |

120.

Ierosinātajā Finanšu regulā nav sasniegti paziņotie precizēšanas un vienkāršošanas mērķi. Galvenie noteikumi nav iekļauti VII sadaļā “Publiskais iepirkums un koncesijas”, bet ir sadalīti dažādās sadaļās priekšlikuma Pirmajā daļā un I pielikumā. Atsevišķas tēmas ir apskatītas teksta vairākās vietās bez savstarpējas atsauces.

| 121. | Dalījums starp ierosināto Finanšu regulu un I pielikumu vēl vairāk sarežģī publiskā iepirkuma noteikumu izklāstu. |
| --- | --- |

121.

Dalījums starp ierosināto Finanšu regulu un I pielikumu vēl vairāk sarežģī publiskā iepirkuma noteikumu izklāstu.

Mūsu analīze

| 122. | Īpašajā ziņojumā Nr. 17/2016 mēs norādījām, ka publiskā iepirkuma noteikumu pašreizējā dalīšana starp Finanšu regulu un tās piemērošanas noteikumiem vēl vairāk apgrūtina jau tā sarežģīto noteikumu izpratni. Kā mēs norādījām Atzinumā Nr. 1/2015 (45), saskaņā ar LESD 290. pantu ar deleģētu aktu var noteikt tikai nebūtiskus finanšu noteikumu elementus. Tāpēc daži svarīgi formulējumi un jēdzieni, kas ir I pielikumā (deleģētajā aktā), ir jāievieš Finanšu regulā. Mēs arī uzskatām, ka visi noteikumi, kas izriet no publiskā iepirkuma direktīvām, ir finanšu noteikumu būtiski elementi. (46) |
| --- | --- |

122.

Īpašajā ziņojumā Nr. 17/2016 mēs norādījām, ka publiskā iepirkuma noteikumu pašreizējā dalīšana starp Finanšu regulu un tās piemērošanas noteikumiem vēl vairāk apgrūtina jau tā sarežģīto noteikumu izpratni. Kā mēs norādījām Atzinumā Nr. 1/2015 (45), saskaņā ar LESD 290. pantu ar deleģētu aktu var noteikt tikai nebūtiskus finanšu noteikumu elementus. Tāpēc daži svarīgi formulējumi un jēdzieni, kas ir I pielikumā (deleģētajā aktā), ir jāievieš Finanšu regulā. Mēs arī uzskatām, ka visi noteikumi, kas izriet no publiskā iepirkuma direktīvām, ir finanšu noteikumu būtiski elementi. (46)

Secinājums

| 123. | Mēs atkārtoti uzsveram ieteikumus, kas formulēti mūsu īpašajā ziņojumā Nr. 17/2016, un jo īpaši 2. ieteikumu, kurā prasīts:






  — | vienots noteikumu kopums publiskā iepirkuma jomā, |
| --- | --- | --- |

123.

Mēs atkārtoti uzsveram ieteikumus, kas formulēti mūsu īpašajā ziņojumā Nr. 17/2016, un jo īpaši 2. ieteikumu, kurā prasīts:

—

vienots noteikumu kopums publiskā iepirkuma jomā,

| — | mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalības veicināšana, |
| --- | --- |

—

mazo un vidējo uzņēmumu līdzdalības veicināšana,

| — | jāietver noteikumi par tirgus izpēti pirms ēku līgumu slēgšanas un par iepirkuma procedūrām piemērojamo valodu režīmu. |
| --- | --- |

—

jāietver noteikumi par tirgus izpēti pirms ēku līgumu slēgšanas un par iepirkuma procedūrām piemērojamo valodu režīmu.

Finanšu pārkāpumu komisijas apvienošana ar Agrīnās atklāšanas un izslēgšanas sistēmas komisiju

Komisijas priekšlikums

| 124. | Priekšlikuma mērķis ir apvienot Agrīnās atklāšanas un izslēgšanas sistēmas komisiju (pašreizējās Finanšu regulas 108. pants) un Finanšu pārkāpumu komisiju (pašreizējās Finanšu regulas 73. panta 6. punkts), t. i., “visus Finanšu regulas noteikumu pārkāpumus vai tādu noteikumu pārkāpumus, kuri attiecas uz finanšu vadību vai darbību pārbaudi un kuri rodas darbinieka darbības vai bezdarbības dēļ”. Priekšlikumā paskaidrots, ka tas darīts efektivitātes uzlabošanai. |
| --- | --- |

124.

Priekšlikuma mērķis ir apvienot Agrīnās atklāšanas un izslēgšanas sistēmas komisiju (pašreizējās Finanšu regulas 108. pants) un Finanšu pārkāpumu komisiju (pašreizējās Finanšu regulas 73. panta 6. punkts), t. i., “visus Finanšu regulas noteikumu pārkāpumus vai tādu noteikumu pārkāpumus, kuri attiecas uz finanšu vadību vai darbību pārbaudi un kuri rodas darbinieka darbības vai bezdarbības dēļ”. Priekšlikumā paskaidrots, ka tas darīts efektivitātes uzlabošanai.

Mūsu analīze

| 125. | Kaut arī ir pamatoti izveidot kopēju ES iestāžu pieeju apturēšanas un izslēgšanas sistēmai, kā arī finanšu pārkāpumu novērtējumam, mēs neredzam iemeslu apvienot divas komisijas, kurām ir atšķirīgi mērķi. |
| --- | --- |

125.

Kaut arī ir pamatoti izveidot kopēju ES iestāžu pieeju apturēšanas un izslēgšanas sistēmai, kā arī finanšu pārkāpumu novērtējumam, mēs neredzam iemeslu apvienot divas komisijas, kurām ir atšķirīgi mērķi.

| 126. | Mēs iesakām izveidot īpašu un kopīgu komisiju, kā jau paredzēts pašreizējās Finanšu regulas 73. panta 6. punktā. Tā kā jautājums par finanšu pārkāpumiem ir saistīts ar iestādes disciplinārajām pilnvarām un tādējādi ir cieši saistīts ar iestādes administratīvo autonomiju, komisijas sastāvā ir jābūt dažādu iestāžu pārstāvjiem. |
| --- | --- |

126.

Mēs iesakām izveidot īpašu un kopīgu komisiju, kā jau paredzēts pašreizējās Finanšu regulas 73. panta 6. punktā. Tā kā jautājums par finanšu pārkāpumiem ir saistīts ar iestādes disciplinārajām pilnvarām un tādējādi ir cieši saistīts ar iestādes administratīvo autonomiju, komisijas sastāvā ir jābūt dažādu iestāžu pārstāvjiem.

| 127. | Vēlamies atzīmēt, ka gadījumā, ja abas komisijas apvieno, ierosinātās Finanšu regulas 90. pantā piedāvātā darbplūsma neatbilst noteikumiem par disciplinārlietām, kā noteikts Civildienesta noteikumu IX pielikumā. Nav iespējams uzsākt disciplinārlietas, ja nav sagatavots OLAF ziņojums vai notikusi administratīva izmeklēšana. Taču ierosinātā darbplūsma paredz, ka, pamatojoties uz darba grupas atzinumu, attiecīgā iestāde izlemj, vai uzsākt procedūru par disciplināru atbildību. Saskaņā ar šo sistēmu ar disciplinārkolēģiju apspriežas visos pārkāpumu gadījumos, kad saskaņā ar IX pielikuma 11. un 12. punktu atkarībā no sankcijas rakstura iecēlējiestāde var lemt par to, vai apspriesties ar disciplinārkolēģiju. |
| --- | --- |

127.

Vēlamies atzīmēt, ka gadījumā, ja abas komisijas apvieno, ierosinātās Finanšu regulas 90. pantā piedāvātā darbplūsma neatbilst noteikumiem par disciplinārlietām, kā noteikts Civildienesta noteikumu IX pielikumā. Nav iespējams uzsākt disciplinārlietas, ja nav sagatavots OLAF ziņojums vai notikusi administratīva izmeklēšana. Taču ierosinātā darbplūsma paredz, ka, pamatojoties uz darba grupas atzinumu, attiecīgā iestāde izlemj, vai uzsākt procedūru par disciplināru atbildību. Saskaņā ar šo sistēmu ar disciplinārkolēģiju apspriežas visos pārkāpumu gadījumos, kad saskaņā ar IX pielikuma 11. un 12. punktu atkarībā no sankcijas rakstura iecēlējiestāde var lemt par to, vai apspriesties ar disciplinārkolēģiju.

Secinājums

| 128. | Mēs neatbalstām priekšlikumu apvienot komisijas. |
| --- | --- |

128.

Mēs neatbalstām priekšlikumu apvienot komisijas.

Atšķirīga attieksme pret investoriem

Komisijas priekšlikums

| 129. | Regulas (ES) Nr. 1303/2013 jaunajā 43.a pantā (priekšlikuma 265. pants) ir ieviests jēdziens par atšķirīgu attieksmi pret investoriem. Tas atbilstoši konkrētiem nosacījumiem pieļauj, ka ESI fondi var ieņemt subordinētu pozīciju salīdzinājumā ar privātu ieguldītāju un EIB finanšu produktiem, kuriem ir ESIF ES garantija (47). |
| --- | --- |

129.

Regulas (ES) Nr. 1303/2013 jaunajā 43.a pantā (priekšlikuma 265. pants) ir ieviests jēdziens par atšķirīgu attieksmi pret investoriem. Tas atbilstoši konkrētiem nosacījumiem pieļauj, ka ESI fondi var ieņemt subordinētu pozīciju salīdzinājumā ar privātu ieguldītāju un EIB finanšu produktiem, kuriem ir ESIF ES garantija (47).

Mūsu analīze

| 130. | To var saprast kā stimula sniegšanu privātajiem ieguldītājiem un EIB, ļaujot ESI fondiem segt jebkurus zaudējumus, pirms tie skar privātos ieguldītājus un EIB. |
| --- | --- |

130.

To var saprast kā stimula sniegšanu privātajiem ieguldītājiem un EIB, ļaujot ESI fondiem segt jebkurus zaudējumus, pirms tie skar privātos ieguldītājus un EIB.

Secinājums

| 131. | Mēs uzskatām, ka priekšlikumā jāiekļauj skaidra definīcija par atšķirīgu attieksmi un jānodrošina, ka tiek sasniegts līdzsvars starp ieguldījumu veicināšanu un pārlieku riska kompensēšanu ieguldītājiem. |
| --- | --- |

131.

Mēs uzskatām, ka priekšlikumā jāiekļauj skaidra definīcija par atšķirīgu attieksmi un jānodrošina, ka tiek sasniegts līdzsvars starp ieguldījumu veicināšanu un pārlieku riska kompensēšanu ieguldītājiem.

Attiecināmības perioda maiņa dalītas pārvaldības finanšu instrumentiem

| 132. | 2015. gada aprīlī Komisija nolēma pagarināt attiecināmības periodu maksājumiem dalītas pārvaldības finansēšanas instrumentiem, izmantojot Komisijas lēmumu, nevis lūdzot Parlamentam un Padomei grozīt attiecīgo regulu (48). |
| --- | --- |

132.

2015. gada aprīlī Komisija nolēma pagarināt attiecināmības periodu maksājumiem dalītas pārvaldības finansēšanas instrumentiem, izmantojot Komisijas lēmumu, nevis lūdzot Parlamentam un Padomei grozīt attiecīgo regulu (48).

| 133. | Pašreizējā priekšlikumā ierosinātie grozījumi Regulā (ES) Nr. 1303/2013 nerisina jautājumu par attiecināmības perioda izmaiņām. |
| --- | --- |

133.

Pašreizējā priekšlikumā ierosinātie grozījumi Regulā (ES) Nr. 1303/2013 nerisina jautājumu par attiecināmības perioda izmaiņām.

Iekasēšanas noteikumi

Komisijas priekšlikums

| 134. | Saskaņā ar pašlaik spēkā esošajiem noteikumiem, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 1306/2013, ja nepamatotu maksājumu atgūšana nav notikusi konkrētos termiņos, šīs summas vienlīdzīgi sadala starp Savienības budžetu un attiecīgo dalībvalsti (tā dēvētais 50/50 noteikums). Grozījumos 54. panta 2. punktā (COM(2016) 605, 268. pants) Komisija atkārtoti izsaka priekšlikumu (49) par to, ka neatgūšanas finansiālās sekas pilnībā sedz attiecīgā dalībvalsts. |
| --- | --- |

134.

Saskaņā ar pašlaik spēkā esošajiem noteikumiem, kas paredzēti Regulā (ES) Nr. 1306/2013, ja nepamatotu maksājumu atgūšana nav notikusi konkrētos termiņos, šīs summas vienlīdzīgi sadala starp Savienības budžetu un attiecīgo dalībvalsti (tā dēvētais 50/50 noteikums). Grozījumos 54. panta 2. punktā (COM(2016) 605, 268. pants) Komisija atkārtoti izsaka priekšlikumu (49) par to, ka neatgūšanas finansiālās sekas pilnībā sedz attiecīgā dalībvalsts.

Mūsu analīze

| 135. | Kā minēts mūsu Atzinumā Nr. 1/2012 (50), šāda izmaiņa rada risku, ka dalībvalstis ziņojumu sagatavošanas un norakstīšanas procesu pielāgos tā, lai izvairītos no finanšu iekasējumiem no valsts budžeta. |
| --- | --- |

135.

Kā minēts mūsu Atzinumā Nr. 1/2012 (50), šāda izmaiņa rada risku, ka dalībvalstis ziņojumu sagatavošanas un norakstīšanas procesu pielāgos tā, lai izvairītos no finanšu iekasējumiem no valsts budžeta.

Secinājums

| 136. | Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu, Komisijai jādefinē de minimis robežvērtība, lai izvairītos no turpmākiem pasākumiem saistībā ar daudziem mazākiem parādiem. |
| --- | --- |

136.

Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu, Komisijai jādefinē de minimis robežvērtība, lai izvairītos no turpmākiem pasākumiem saistībā ar daudziem mazākiem parādiem.

Aktīva lauksaimnieka statuss

Komisijas priekšlikums

| 137. | Izmaiņas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 9. pantā (COM (2016) 605 269. pants) ļauj dalībvalstīm:






  — | samazināt pieteikumu iesniedzējiem pieejamos kritērijus, ar kuriem pierāda aktīva lauksaimnieka statusu, vai |
| --- | --- | --- |

137.

Izmaiņas Regulas (ES) Nr. 1307/2013 9. pantā (COM (2016) 605 269. pants) ļauj dalībvalstīm:

—

samazināt pieteikumu iesniedzējiem pieejamos kritērijus, ar kuriem pierāda aktīva lauksaimnieka statusu, vai

| — | pārtraukt piemērot noteikumus, kuri prasa līdzekļu saņēmējiem būt aktīva lauksaimnieka statusā, sākot ar 2018. gadu. |
| --- | --- |

—

pārtraukt piemērot noteikumus, kuri prasa līdzekļu saņēmējiem būt aktīva lauksaimnieka statusā, sākot ar 2018. gadu.

Mūsu analīze

| 138. | Atzinumā Nr. 1/2012 mēs konstatējām, ka Komisijas ierosinātie pasākumi aktīva lauksaimnieka statusa noteikšanai radīja risku uzlikt pārmērīgu administratīvo slogu vadošajām iestādēm un lauksaimniekiem. Kritēriju samazināšana aktīva lauksaimnieka kvalitātes apliecināšanai zināmā mērā ir risinājums mūsu paustajām bažām. Tomēr priekšlikums ļaut dalībvalstīm nepiemērot noteikumus par to, ka līdzekļu saņēmējiem ir jābūt aktīviem lauksaimniekiem, neatbilst mūsu īpašajā ziņojumā Nr. 5/2011 (51) formulētajam ieteikumam. |
| --- | --- |

138.

Atzinumā Nr. 1/2012 mēs konstatējām, ka Komisijas ierosinātie pasākumi aktīva lauksaimnieka statusa noteikšanai radīja risku uzlikt pārmērīgu administratīvo slogu vadošajām iestādēm un lauksaimniekiem. Kritēriju samazināšana aktīva lauksaimnieka kvalitātes apliecināšanai zināmā mērā ir risinājums mūsu paustajām bažām. Tomēr priekšlikums ļaut dalībvalstīm nepiemērot noteikumus par to, ka līdzekļu saņēmējiem ir jābūt aktīviem lauksaimniekiem, neatbilst mūsu īpašajā ziņojumā Nr. 5/2011 (51) formulētajam ieteikumam.

Secinājums

| 139. | Mēs uzskatām, ka priekšlikums vienkāršot to kritēriju īstenošanu, ar kuriem pierāda aktīva lauksaimnieka statusu, ir pamatots, bet neatbalstām pilnīgu noteikumu piemērošanas pārtraukšanu par to, ka līdzekļu saņēmējiem jābūt aktīviem lauksaimniekiem. |
| --- | --- |

139.

Mēs uzskatām, ka priekšlikums vienkāršot to kritēriju īstenošanu, ar kuriem pierāda aktīva lauksaimnieka statusu, ir pamatots, bet neatbalstām pilnīgu noteikumu piemērošanas pārtraukšanu par to, ka līdzekļu saņēmējiem jābūt aktīviem lauksaimniekiem.

Maksājums gados jauniem lauksaimniekiem

Komisijas priekšlikums

| 140. | Komisija ierosina svītrot no 50. panta Regulā (ES) Nr. 1307/2013 (COM(2016) 605 269. pants) 90 hektāru ierobežojumu vai maksājumtiesības maksājumiem gados jauniem lauksaimniekiem. Tikai dalībvalstis nosaka īpašos maksimālos ierobežojumus attiecībā uz hektāru skaitu un maksājumtiesībām, ja pieejamie līdzekļi neļauj apmierināt visus atbalsta pieteikumus. |
| --- | --- |

140.

Komisija ierosina svītrot no 50. panta Regulā (ES) Nr. 1307/2013 (COM(2016) 605 269. pants) 90 hektāru ierobežojumu vai maksājumtiesības maksājumiem gados jauniem lauksaimniekiem. Tikai dalībvalstis nosaka īpašos maksimālos ierobežojumus attiecībā uz hektāru skaitu un maksājumtiesībām, ja pieejamie līdzekļi neļauj apmierināt visus atbalsta pieteikumus.

Mūsu analīze

| 141. | Šādu maksājumu nolūks ir atvieglot gados jaunu lauksaimnieku uzņēmumu sākotnējo izveidi un to lauku saimniecību strukturālo pielāgošanu pēc sākotnējās izveides. Mēs uzskatām, ka kopumā lauku saimniecība, kas aptver vairāk nekā 90 hektāru, vairs neatrodas izveides vai strukturālās pielāgošanās procesā. Šādām lauku saimniecībām jābūt finansiāli pietiekami dzīvotspējīgām, lai segtu izmaksas, kas saistītas ar atlikušo strukturālo pielāgošanu. |
| --- | --- |

141.

Šādu maksājumu nolūks ir atvieglot gados jaunu lauksaimnieku uzņēmumu sākotnējo izveidi un to lauku saimniecību strukturālo pielāgošanu pēc sākotnējās izveides. Mēs uzskatām, ka kopumā lauku saimniecība, kas aptver vairāk nekā 90 hektāru, vairs neatrodas izveides vai strukturālās pielāgošanās procesā. Šādām lauku saimniecībām jābūt finansiāli pietiekami dzīvotspējīgām, lai segtu izmaksas, kas saistītas ar atlikušo strukturālo pielāgošanu.

Secinājums

| 142. | Mēs iesakām saglabāt hektāru skaita vai maksājumtiesību maksimālo ierobežojumu. |
| --- | --- |

142.

Mēs iesakām saglabāt hektāru skaita vai maksājumtiesību maksimālo ierobežojumu.

Definīcijas

Komisijas priekšlikums

| 143. | Ierosinātajā Finanšu regulā Komisija ievieš dažas jaunas definīcijas un groza dažas esošās. |
| --- | --- |

143.

Ierosinātajā Finanšu regulā Komisija ievieš dažas jaunas definīcijas un groza dažas esošās.

Mūsu analīze

| 144. | Dažas no šīm definīcijām ir nepilnīgas vai nesaskan ar citiem Komisijas dokumentiem vai ar vispārpieņemto paraugpraksi. |
| --- | --- |

144.

Dažas no šīm definīcijām ir nepilnīgas vai nesaskan ar citiem Komisijas dokumentiem vai ar vispārpieņemto paraugpraksi.

| 145. | Piemēram, “budžeta garantijas” definīcija (2. panta 9. punkts) neatspoguļo to, ka iespējamas finanšu saistības ilgs līdz pēdējā tāda nolīguma termiņa beigām, kas parakstīts ar Savienības garantijas galasaņēmēju. |
| --- | --- |

145.

Piemēram, “budžeta garantijas” definīcija (2. panta 9. punkts) neatspoguļo to, ka iespējamas finanšu saistības ilgs līdz pēdējā tāda nolīguma termiņa beigām, kas parakstīts ar Savienības garantijas galasaņēmēju.

| 146. | Kā jau minēts mūsu īpašajā ziņojumā Nr. 19/2016 (52), “sviras efekta” definīcija nav skaidra un tajā nav ievērotas starptautiski pieņemtas pamatnostādnes. Ierosinātās Finanšu regulas 2. panta 33. punktā šāds precizējums nav sniegts. Turklāt ir ieviesta “multiplikatora efekta” jauna definīcija, kas ir līdzīga sviras efekta definīcijai. (202. panta 1. punkta d) apakšpunktā abi termini ir savstarpēji aizstāti, un tas jēdzienu padara vēl neskaidrāku.) |
| --- | --- |

146.

Kā jau minēts mūsu īpašajā ziņojumā Nr. 19/2016 (52), “sviras efekta” definīcija nav skaidra un tajā nav ievērotas starptautiski pieņemtas pamatnostādnes. Ierosinātās Finanšu regulas 2. panta 33. punktā šāds precizējums nav sniegts. Turklāt ir ieviesta “multiplikatora efekta” jauna definīcija, kas ir līdzīga sviras efekta definīcijai. (202. panta 1. punkta d) apakšpunktā abi termini ir savstarpēji aizstāti, un tas jēdzienu padara vēl neskaidrāku.)

| 147. | Gan Finanšu regulā, gan nozaru regulās ierosināti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir vairāk koncentrēties uz rezultātiem un iznākumiem. Neseni revīzijas rezultāti (53) tomēr izgaismoja to, ka starp Komisijas darbībām pastāv ievērojamas atšķirības šo terminu lietošanā. |
| --- | --- |

147.

Gan Finanšu regulā, gan nozaru regulās ierosināti vairāki pasākumi, kuru mērķis ir vairāk koncentrēties uz rezultātiem un iznākumiem. Neseni revīzijas rezultāti (53) tomēr izgaismoja to, ka starp Komisijas darbībām pastāv ievērojamas atšķirības šo terminu lietošanā.

Secinājums

| 148. | Mēs iesakām:






  — | saskaņot ierosinātajā Finanšu regulā piedāvātās definīcijas ar esošo paraugpraksi, |
| --- | --- | --- |

148.

Mēs iesakām:

—

saskaņot ierosinātajā Finanšu regulā piedāvātās definīcijas ar esošo paraugpraksi,

| — | Finanšu regulā iekļaut “iznākuma” un “rezultāta” definīciju. Arī nozaru regulās jāievēro šīs definīcijas. |
| --- | --- |

—

Finanšu regulā iekļaut “iznākuma” un “rezultāta” definīciju. Arī nozaru regulās jāievēro šīs definīcijas.

Šo atzinumu Revīzijas palāta pieņēma 2017. gada 26. janvāra sēdē Luksemburgā.

Revīzijas palātas vārdā –

priekšsēdētājs

Klaus-Heiner LEHNE

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

1

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 238. lpp.

2

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.

3

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

4

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.

5

(6)  OV L 347, 20.12.2013., 487. lpp.

6

(7)  OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.

7

(8)  OV L 347, 20.12.2013., 608. lpp.

8

(9)  OV L 347, 20.12.2013., 671. lpp.

9

(10)  OV L 347, 20.12.2013., 855. lpp.

10

(11)  OV L 348, 20.12.2013., 129. lpp.

11

(12)  OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.

12

(13)  OV L 86, 21.3.2014., 14. lpp.

13

(14)  OV L 189, 27.6.2014., 1. lpp.

14

(15)  OV L 158, 27.5.2014., 227. lpp.

15

(16)  COM(2016) 605 final.

16

(17)  Paskaidrojuma raksts, 2. lpp.

17

(18)  Līdzīgus komentārus mēs formulējām par, piemēram, daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatīšanu, Regulu (ES) 2015/1017 par Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un priekšlikumu COM(2016) 597, lai grozītu ESIF regulu.

18

(19)  Šīs iedaļas pamatā ir mūsu īpašajā ziņojumā Nr. 27/2016 “Pārvaldība Eiropas Komisijā: vai tiek izmantota labākā prakse” formulētie apsvērumi un ieteikumi.

19

(20)  Sk. arī 1. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvā 2014/95/ES, ar ko groza Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz noteiktu lielu uzņēmumu un grupu nefinanšu un daudzveidības informācijas atklāšanu (OV L 330, 15.11.2014., 1. lpp.).

20

(21)  Paraugprakses piemēri: Apvienotās Karalistes Darba un pensiju ministrija, gada pārskati; Īrijas Sociālās aizsardzības ministrija, gada pārskati.

21

(22)  Sk. īpašā ziņojuma Nr. 27/2016 2. ieteikuma f) apakšpunktu. Komisija pieņēma šo ieteikumu.

22

(23)  CIPFA, IFAC “Starptautiskie pamatprincipi: laba pārvaldība publiskajā sektorā”, 2014. g., 29.–30. lpp. Komisijai, Revīzijas palātai, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai ir revīzijas komitejas, kuru sastāvs un lomas atšķiras.

23

CIPFA, IFAC

(24)  Komisija pašlaik vēlas pievienot vēl vienu neatkarīgu locekli.

24

(25)  Īpašais ziņojums Nr. 27/2016, 65. punkts.

25

(26)  Pašreizējās Finanšu regula 125. pantā paredzēts, ka “dotāciju mērķis vai sekas nav peļņas radīšana” (bezpeļņas princips), un, “ja tiek gūta pelņa, Komisija ir tiesīga atgūt Savienības ieguldījumam atbilstīgu procentuālo daļu no peļņas”.

26

(27)  Paskaidrojuma raksts, 6. punkts.

27

(28)  Struktūras, ar kurām Komisija var izveidot uzticamākas attiecības, kas balstās uz ex ante novērtējumu vai uz prasību izmantot specifiskas procedūras.

28

ex ante

(29)  Sk. arī īpašā ziņojuma Nr. 19/2016 “ES budžeta izpilde, izmantojot finanšu instrumentus, – gūtā pieredze 2007.–2013. gada plānošanas periodā” 1. ieteikumu.

29

(30)  Piemēram, “2017. gada budžeta projektam pievienotais darba dokuments”, “Pielikums par finanšu instrumentiem, kas pievienots 2017. gada budžetam”, “Gada ziņojums par pasākumiem saistībā ar finanšu instrumentiem”, “Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par makrofinansiālās palīdzības sniegšanu trešām valstīm 2015. gadā”, “Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par vispārējā budžeta garantijām. Situācija 2015. gada 31. decembrī”, “Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par Eiropas Savienības aizņēmumu un aizdevumu darbībām 2015. gadā”.

30

(31)  Dokuments jāiesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei līdz tā gada 1. septembrim, kurš ir pirms budžeta izpildes gada.

31

(32)  “Elastības spilvens” ļauj Komisijai pārnest uz nākamo gadu līdz 10 % no triju budžeta instrumentu gada apropriācijām (Pirmspievienošanās palīdzības instruments (IPA II), Eiropas kaimiņattiecību instruments (EKI) un finanšu instruments sadarbībai attīstības jomā (ASI) 2014.–2020. gadā), lai tos varētu izmantot reaģēšanai uz neparedzētām situācijām.

32

IPA II

(33)  “Negatīvā rezerve” sniedz iespēju pārvietot apropriācijas maksājumiem budžeta pozīcijā, pirms konstatētas pārpalikuma apropriācijas no citas pozīcijas.

33

(34)  125. pantā ir noteikts, ka “Komisija apgūst šos resursus (...), ja iespējams, par labu attiecīgajai dalībvalstij.”

34

(35)  Tos var pārvietot uz citu budžeta pozīciju tikai tad, ja tos izlieto mērķim, kam tie piešķirti.

35

(36)  Izņēmums ir ieņēmumi no izīrēšanas, kurus pārnes automātiski.

36

(37)  Atzinums Nr. 6/2010, 7. un 8. punkts.

37

(38)  2014. gada pārskats, 1.61. punkts un 1.6. attēls, un 2015. gada pārskats, 1.47. punkts un 1.5. un 1.6. attēls.

38

(39)  Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģētā regula (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem (OV L 362, 31.12.2012., 1. lpp.).

39

(40)  Stratēģiskajos plānos aprakstīti Komisijas un ģenerāldirektorātu piecu gadu mērķi, kurus bieži ietekmē ārēji faktori, bet vadības plāni un gada darbības pārskati ir paredzēti, lai definētu ieguldījumu, galvenās darbības un to rezultātus, kas atrodas Komisijas kontrolē.

40

(41)  Īpašais ziņojums Nr. 27/2016, Komisijas atbilde uz 21. punktu.

41

(42)  Visi šie ziņojumi joprojām pastāvētu “Integrētajā finanšu ziņojumu paketē”.

42

(43)  2015. gada pārskats, 2.10. punkts, 2014. gada pārskats, 2.22. punkts. 2013. gada pārskats, 1.50. punkts, un 2012. gada pārskats, 1.59. punkts.

43

(44)  Sk. arī Starptautisko publiskā sektora grāmatvedības standartu (IPSAS) 1. ieteicamo praktisko vadlīniju “Ziņošana par struktūras finanšu ilgtspēju ilgtermiņā”.

44

IPSAS

(45)  Atzinums Nr. 1/2015 par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam (OV C 52, 13.2.2015., 1. lpp.).

45

(46)  Publiskā iepirkuma jautājuma sadalīšana starp Finanšu regulu, no vienas puses, un I pielikumu, no otras puses, neatbilst lēmumu pieņemšanas noteikumiem un procedūrām, kas izklāstītas Līgumos un precizētas Tiesas judikatūrā.

46

(47)  COM(2016) 605 final, 188. apsvērums.

47

(48)  2014. gada pārskats, 6.52. punkts, 2015. gada pārskats, 6.45. punkts.

48

(49)  Līdzīgs priekšlikums tika izvirzīts COM(2011) 628, uz kura pamata tika pieņemta Regula (ES) Nr. 1306/2013. Likumdevējs šo priekšlikumu nepieņēma.

49

(50)  Atzinums Nr. 1/2012 par atsevišķiem regulu priekšlikumiem saistībā ar kopējo lauksaimniecības politiku 2014.–2020. gada posmā, 43. un 44. punkts.

50

(51)  Īpašais ziņojums Nr. 5/2011 “Vienotā maksājuma shēma (VMS): pareizas finanšu pārvaldības uzlabošanai risināmie jautājumi”

51

(52)  Īpašajā ziņojumā Nr. 19/2016 “ES budžeta izpilde, izmantojot finanšu instrumentus, — gūtā pieredze 2007.–2013. gada plānošanas periodā” mēs ieteicām, ka “Komisijai Finanšu regulā (un pēc tam nozaru regulās) ir jāsniedz finanšu instrumentu sviras efekta definīcija, kas piemērojama visās ES budžeta jomās un skaidri izšķir starp līdzekļu piesaisti privātajos un valsts publiskajos ieguldījumos saskaņā ar DP un/vai papildu privātajos vai publiskajos kapitālieguldījumos, kā arī ņem vērā attiecīgā instrumenta veidu. Šajā definīcijā ir skaidri jānorāda, kā tiek noteiktas ES un valsts publisko ieguldījumu mobilizētās summas, iespējams, ievērojot ESAO pamatnostādnes par šo jautājumu”.

52

(53)  2015. gada pārskats, 3.54.–3.59. punkts, 2014. gada pārskats, 3.52.–3.92. punkts.

53

---

I PIELIKUMS

KOMISIJAS GROZĪTAIS TEKSTS UN PALĀTAS IETEIKUMI

| Priekšlikuma teksts | Palātas ierosinājums |
| --- | --- |
| 69. pants Struktūras, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu







  6. | Neatkarīgs ārējais revidents pārbauda, vai katras šā panta 1. punktā minētās struktūras gada pārskati pienācīgi atspoguļo attiecīgās struktūras ienākumus, izdevumus un finanšu stāvokli pirms konsolidācijas Komisijas galīgajos pārskatos. Ja vien šā panta 1. punktā minētajā pamataktā nav noteikts citādi, Revīzijas palāta saskaņā ar LESD 287. panta 1. punkta prasībām sagatavo īpašu gada ziņojumu par katru struktūru. Sagatavojot šo ziņojumu, Revīzijas palāta ņem vērā neatkarīgā ārējā revidenta veikto revīzijas darbu un rīcību, kas veikta saistībā ar revidenta konstatējumiem. |

Priekšlikuma teksts

Palātas ierosinājums

69. pants Struktūras, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu

6.

Neatkarīgs ārējais revidents pārbauda, vai katras šā panta 1. punktā minētās struktūras gada pārskati pienācīgi atspoguļo attiecīgās struktūras ienākumus, izdevumus un finanšu stāvokli pirms konsolidācijas Komisijas galīgajos pārskatos. Ja vien šā panta 1. punktā minētajā pamataktā nav noteikts citādi, Revīzijas palāta saskaņā ar LESD 287. panta 1. punkta prasībām sagatavo īpašu gada ziņojumu par katru struktūru. Sagatavojot šo ziņojumu, Revīzijas palāta ņem vērā neatkarīgā ārējā revidenta veikto revīzijas darbu un rīcību, kas veikta saistībā ar revidenta konstatējumiem.

69. pants Struktūras, kas izveidotas saskaņā ar LESD un Euratom līgumu

| 6. | Neatkarīgs ārējais revidents pārbauda, vai katras šā panta 1. punktā minētās struktūras gada pārskati pienācīgi atspoguļo attiecīgās struktūras ienākumus, izdevumus un finanšu stāvokli pirms konsolidācijas Komisijas galīgajos pārskatos.
  Neatkarīgais ārējais revidents arī pārbauda, vai visi ieņēmumi ir saņemti un visi izdevumi ir veikti likumīgi un pareizi.
  Ja vien šā panta 1. punktā minētajā pamataktā nav noteikts citādi, Revīzijas palāta
  par struktūrām, uz kurām attiecas šis pants,
  saskaņā ar LESD 287. panta 1. punkta prasībām sagatavo īpašu gada ziņojumu par katru struktūru

  gada ziņojumu par revīzijas rezultātiem
  . Sagatavojot šo

  šādu
  ziņojumu, Revīzijas palāta ņem vērā neatkarīgā ārējā revidenta veikto revīzijas darbu un rīcību, kas veikta saistībā ar revidenta konstatējumiem. |
| --- | --- |

6.

Neatkarīgs ārējais revidents pārbauda, vai katras šā panta 1. punktā minētās struktūras gada pārskati pienācīgi atspoguļo attiecīgās struktūras ienākumus, izdevumus un finanšu stāvokli pirms konsolidācijas Komisijas galīgajos pārskatos.
  Neatkarīgais ārējais revidents arī pārbauda, vai visi ieņēmumi ir saņemti un visi izdevumi ir veikti likumīgi un pareizi.
  Ja vien šā panta 1. punktā minētajā pamataktā nav noteikts citādi, Revīzijas palāta
  par struktūrām, uz kurām attiecas šis pants,
  saskaņā ar LESD 287. panta 1. punkta prasībām sagatavo īpašu gada ziņojumu par katru struktūru

  gada ziņojumu par revīzijas rezultātiem
  . Sagatavojot šo

  šādu
  ziņojumu, Revīzijas palāta ņem vērā neatkarīgā ārējā revidenta veikto revīzijas darbu un rīcību, kas veikta saistībā ar revidenta konstatējumiem.

70. pants Publiskā un privātā sektora partnerības struktūras

Struktūras, kas ir ar pamataktu izveidotas juridiskas personas un kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana, pieņem savus finanšu noteikumus.

Minētie noteikumi ietver tādu principu kopumu, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 261. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem Finanšu regulu papildina ar finanšu paraugregulu, kurā noteikti principi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību, un kuras pamatā ir 149. pants.

Minēto struktūru finanšu noteikumi nenovirzās no finanšu paraugregulas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams to īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu.

Publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām piemēro 69. panta 2., 3. un 4. punktu.

70. pants Publiskā un privātā sektora partnerības struktūras

Struktūras, kas ir ar pamataktu izveidotas juridiskas personas un kurām ir uzticēta publiskā un privātā sektora partnerības īstenošana, pieņem savus finanšu noteikumus.

Minētie noteikumi ietver tādu principu kopumu, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību.

Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 261. pantu pieņemt deleģētos aktus, ar kuriem Finanšu regulu papildina ar finanšu paraugregulu, kurā noteikti principi, kas nepieciešami, lai nodrošinātu Savienības līdzekļu pareizu finanšu pārvaldību, un kuras pamatā ir 149. pants.

Minēto struktūru finanšu noteikumi nenovirzās no finanšu paraugregulas, izņemot gadījumus, kad tas nepieciešams to īpašajām vajadzībām, un ar Komisijas iepriekšēju piekrišanu.

Publiskā un privātā sektora partnerības struktūrām piemēro 69. panta 2., 3. un 4

  –6
  . punktu.

123. pants Savstarpēja paļaušanās uz revīzijām

Ja neatkarīgs revidents ir veicis uz starptautiski pieņemtiem standartiem balstītu revīziju, kas sniedz pamatotu pārliecību par finanšu pārskatiem un ziņojumiem, kuros izklāstīts Savienības iemaksas izlietojums, minētā revīzija veido pamatu vispārējam ticamības apliecinājumam, kā attiecīgā gadījumā sīkāk precizēts nozares noteikumos.

123. pants Savstarpēja paļaušanās uz revīzijām

Ja neatkarīgs revidents ir veicis uz starptautiski pieņemtiem standartiem balstītu revīziju, kas sniedz pamatotu pārliecību par finanšu pārskatiem un ziņojumiem, kuros izklāstīts Savienības iemaksas izlietojums, minētā revīzija veido p
  amatu vispārējam ticamības apliecinājumam

  var tikt ņemta vērā Savienības izdevumu revīzijas kontekstā
  , kā attiecīgā gadījumā sīkāk precizēts nozares noteikumos.
  Šajā nolūkā neatkarīgā revidentu ziņojumu un saistītos revīzijas dokumentus dara pieejamus Komisijai un Revīzijas palātai pēc to pieprasījuma.

126. pants Finanšu pamatpartnerības

| 3. | Lai optimizētu revīziju izmaksas un ieguvumus un atvieglotu koordināciju, ar personām un subjektiem, kas īsteno līdzekļus saskaņā ar 61. panta 1. punkta c) apakšpunktu, vai dotāciju labuma guvējiem var noslēgt revīzijas vai pārbaudes nolīgumus. Eiropas Investīciju bankas gadījumā piemēro trīspusēju nolīgumu, kas noslēgts ar Komisiju un Eiropas Revīzijas palātu. |
| --- | --- |

3.

Lai optimizētu revīziju izmaksas un ieguvumus un atvieglotu koordināciju, ar personām un subjektiem, kas īsteno līdzekļus saskaņā ar 61. panta 1. punkta c) apakšpunktu, vai dotāciju labuma guvējiem var noslēgt revīzijas vai pārbaudes nolīgumus. Eiropas Investīciju bankas gadījumā piemēro trīspusēju nolīgumu, kas noslēgts ar Komisiju un Eiropas Revīzijas palātu.

126. pants Finanšu pamatpartnerības

| 3. | Lai optimizētu revīziju izmaksas un ieguvumus un atvieglotu koordināciju, ar personām un subjektiem, kas īsteno līdzekļus saskaņā ar 61. panta 1. punkta c) apakšpunktu, vai dotāciju labuma guvējiem var noslēgt revīzijas vai pārbaudes nolīgumus. Eiropas Investīciju bankas gadījumā piemēro trīspusēju nolīgumu, kas noslēgts ar Komisiju un Eiropas Revīzijas palātu.

  Šādi nolīgumi nedrīkst ierobežot Revīzijas palātas piekļuvi informācijai, kas tai nepieciešama Savienības līdzekļu revīzijā. |
| --- | --- |

3.

Lai optimizētu revīziju izmaksas un ieguvumus un atvieglotu koordināciju, ar personām un subjektiem, kas īsteno līdzekļus saskaņā ar 61. panta 1. punkta c) apakšpunktu, vai dotāciju labuma guvējiem var noslēgt revīzijas vai pārbaudes nolīgumus. Eiropas Investīciju bankas gadījumā piemēro trīspusēju nolīgumu, kas noslēgts ar Komisiju un Eiropas Revīzijas palātu.

  Šādi nolīgumi nedrīkst ierobežot Revīzijas palātas piekļuvi informācijai, kas tai nepieciešama Savienības līdzekļu revīzijā.

211. pants Noteikumi par budžeta garantijām

| 2. | Dalībvalstu iemaksas budžeta garantijām saskaņā ar 201. panta 2. punktu var veikt garantiju vai naudas veidā. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstu iemaksas budžeta garantijām saskaņā ar 201. panta 2. punktu var veikt garantiju vai naudas veidā.

Summu, kas pārsniedz 1. punkta a) apakšpunktā norādīto summu, piešķir Savienības vārdā. Maksājumus par garantijas pieprasījumiem vajadzības gadījumā veic iemaksas veicošās dalībvalstis vai trešās personas atbilstīgi pari passu principam. Komisija ar iemaksu veicējiem paraksta nolīgumu, kurā jo īpaši paredz noteikumus par maksāšanas nosacījumiem.

211. pants Noteikumi par budžeta garantijām

| 2. | Dalībvalstu iemaksas budžeta garantijām saskaņā ar 201. panta 2. punktu var veikt garantiju vai naudas veidā. |
| --- | --- |

2.

Dalībvalstu iemaksas budžeta garantijām saskaņā ar 201. panta 2. punktu var veikt garantiju vai naudas veidā.

Summu, kas pārsniedz 1. punkta a) apakšpunktā norādīto summu, piešķir Savienības vārdā. Maksājumus par garantijas pieprasījumiem vajadzības gadījumā

  principā
  veic iemaksas veicošās dalībvalstis vai trešās personas atbilstīgi pari passu principam. Komisija ar iemaksu veicējiem paraksta nolīgumu, kurā jo īpaši paredz noteikumus par maksāšanas nosacījumiem.

247. pants Revīzijas noteikumi un procedūra

| 1. | Revīzijas palāta, pārbaudot, vai visi ieņēmumi saņemti un visi izdevumi radušies likumīgi un pienācīgi, ievēro noteikumus, kas ietverti Līgumos, budžetā, šajā regulā, saskaņā ar šo regulu pieņemtos deleģētos aktos un visos citos tiesību aktos, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem. Šajā pārbaudē ņem vērā programmu un saistīto uzraudzības un kontroles sistēmu daudzgadu raksturu. |
| --- | --- |

1.

Revīzijas palāta, pārbaudot, vai visi ieņēmumi saņemti un visi izdevumi radušies likumīgi un pienācīgi, ievēro noteikumus, kas ietverti Līgumos, budžetā, šajā regulā, saskaņā ar šo regulu pieņemtos deleģētos aktos un visos citos tiesību aktos, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem. Šajā pārbaudē ņem vērā programmu un saistīto uzraudzības un kontroles sistēmu daudzgadu raksturu.

247. pants Revīzijas noteikumi un procedūra

| 1. | Revīzijas palāta, pārbaudot, vai visi ieņēmumi saņemti un visi izdevumi radušies likumīgi un pienācīgi, ievēro noteikumus, kas ietverti Līgumos, budžetā, šajā regulā, saskaņā ar šo regulu pieņemtos deleģētos aktos un visos citos tiesību aktos, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem. Šajā pārbaudē ņem vērā programmu un saistīto uzraudzības un kontroles sistēmu daudzgadu raksturu. |
| --- | --- |

1.

Revīzijas palāta, pārbaudot, vai visi ieņēmumi saņemti un visi izdevumi radušies likumīgi un pienācīgi, ievēro noteikumus, kas ietverti Līgumos, budžetā, šajā regulā, saskaņā ar šo regulu pieņemtos deleģētos aktos un visos citos tiesību aktos, kas pieņemti saskaņā ar Līgumiem. Šajā pārbaudē ņem vērā programmu un saistīto uzraudzības un kontroles sistēmu daudzgadu raksturu.

249. pants Revīzijas palātas piekļuves tiesības

| 1. | Komisija, pārējās iestādes, struktūras, kas pārvalda ieņēmumus vai izdevumus Savienības uzdevumā, kā arī saņēmēji sniedz Revīzijas palātai visas iekārtas un nodod tai visu informāciju, ko Revīzijas palāta uzskata par nepieciešamu sava uzdevuma izpildei. Tie nodod Revīzijas palātas rīcībā visus dokumentus par to līgumu piešķiršanu un izpildi, ko finansē no budžeta, un pārskatus par naudu vai materiāliem, visus uzskaites ierakstus vai apliecinošos dokumentus, kā arī administratīvos dokumentus, kas uz tiem attiecas, visus dokumentus, kas attiecas uz ieņēmumiem un izdevumiem, visus inventāra sarakstus, visu struktūrvienību struktūrshēmas, ko Revīzijas palāta uzskata par vajadzīgiem budžeta izpildes un finanšu rezultātu pārskata revīzijai, pamatojoties uz uzskaites grāmatojumiem vai veicot revīziju uz vietas, kā arī – tam pašam nolūkam – visus dokumentus un datus, kas radīti vai ko glabā elektroniski. |
| --- | --- |

1.

Komisija, pārējās iestādes, struktūras, kas pārvalda ieņēmumus vai izdevumus Savienības uzdevumā, kā arī saņēmēji sniedz Revīzijas palātai visas iekārtas un nodod tai visu informāciju, ko Revīzijas palāta uzskata par nepieciešamu sava uzdevuma izpildei. Tie nodod Revīzijas palātas rīcībā visus dokumentus par to līgumu piešķiršanu un izpildi, ko finansē no budžeta, un pārskatus par naudu vai materiāliem, visus uzskaites ierakstus vai apliecinošos dokumentus, kā arī administratīvos dokumentus, kas uz tiem attiecas, visus dokumentus, kas attiecas uz ieņēmumiem un izdevumiem, visus inventāra sarakstus, visu struktūrvienību struktūrshēmas, ko Revīzijas palāta uzskata par vajadzīgiem budžeta izpildes un finanšu rezultātu pārskata revīzijai, pamatojoties uz uzskaites grāmatojumiem vai veicot revīziju uz vietas, kā arī – tam pašam nolūkam – visus dokumentus un datus, kas radīti vai ko glabā elektroniski.

Iekšējās revīzijas struktūras un citi attiecīgo valstu pārvaldes iestāžu dienesti sniedz Revīzijas palātai visas iekārtas, ko tā uzskata par nepieciešamām sava uzdevuma izpildei.

| 2. | Amatpersonas, kuru darbību pārbauda Revīzijas palāta:






  a) | uzrāda dokumentāciju par kasē esošo naudu, pārējo naudu, vērtspapīriem un visdažādākajiem materiāliem, apliecinošiem dokumentus par viņiem uzticēto līdzekļu vadību, kā arī grāmatvedības grāmatas, reģistrus un citus ar to saistītus dokumentus; |
| --- | --- | --- |

2.

Amatpersonas, kuru darbību pārbauda Revīzijas palāta:

a)

uzrāda dokumentāciju par kasē esošo naudu, pārējo naudu, vērtspapīriem un visdažādākajiem materiāliem, apliecinošiem dokumentus par viņiem uzticēto līdzekļu vadību, kā arī grāmatvedības grāmatas, reģistrus un citus ar to saistītus dokumentus;

| b) | uzrāda saraksti un jebkurus citus dokumentus, kas vajadzīgi 247. pantā minētās revīzijas pilnīgai veikšanai. |
| --- | --- |

b)

uzrāda saraksti un jebkurus citus dokumentus, kas vajadzīgi 247. pantā minētās revīzijas pilnīgai veikšanai.

Informāciju, ko sniedz saskaņā ar pirmās daļas b) apakšpunktu, var pieprasīt tikai Revīzijas palāta.

| 3. | Revīzijas palāta ir pilnvarota pārbaudīt dokumentus par Savienības ieņēmumiem un izdevumiem, ko glabā iestāžu struktūrvienības, jo īpaši struktūrvienības, kas atbild par lēmumiem attiecībā uz šādiem ieņēmumiem un izdevumiem, struktūras, kas pārvalda ieņēmumus un izdevumus Savienības uzdevumā, kā arī fiziskās un juridiskās personas, kas saņem maksājumus no budžeta. |
| --- | --- |

3.

Revīzijas palāta ir pilnvarota pārbaudīt dokumentus par Savienības ieņēmumiem un izdevumiem, ko glabā iestāžu struktūrvienības, jo īpaši struktūrvienības, kas atbild par lēmumiem attiecībā uz šādiem ieņēmumiem un izdevumiem, struktūras, kas pārvalda ieņēmumus un izdevumus Savienības uzdevumā, kā arī fiziskās un juridiskās personas, kas saņem maksājumus no budžeta.

| 4. | Nosakot, vai ieņēmumi ir saņemti un izdevumi ir radušies likumīgi un pareizi un finanšu pārvaldība bijusi pareiza, pārbauda arī to, kā struktūras, kas neietilpst iestādēs, izmantojušas Savienības līdzekļus, kas saņemti kā iemaksas. |
| --- | --- |

4.

Nosakot, vai ieņēmumi ir saņemti un izdevumi ir radušies likumīgi un pareizi un finanšu pārvaldība bijusi pareiza, pārbauda arī to, kā struktūras, kas neietilpst iestādēs, izmantojušas Savienības līdzekļus, kas saņemti kā iemaksas.

| 5. | Revīzijas palāta ar to saņēmēju rakstveida piekrišanu, kas nav iestādes, vai, ja tādas nav, ar darbuzņēmēju vai apakšuzņēmēju rakstisku piekrišanu veic revīziju par tā piešķirtā Savienības finansējuma izlietojumu, ko maksā minētajiem saņēmējiem, kas nav iestādes. |
| --- | --- |

5.

Revīzijas palāta ar to saņēmēju rakstveida piekrišanu, kas nav iestādes, vai, ja tādas nav, ar darbuzņēmēju vai apakšuzņēmēju rakstisku piekrišanu veic revīziju par tā piešķirtā Savienības finansējuma izlietojumu, ko maksā minētajiem saņēmējiem, kas nav iestādes.

| 6. | Pēc Revīzijas palātas pieprasījuma Komisija sniedz tai informāciju par aizņēmumu un aizdevumu operācijām. |
| --- | --- |

6.

Pēc Revīzijas palātas pieprasījuma Komisija sniedz tai informāciju par aizņēmumu un aizdevumu operācijām.

| 7. | Integrētu datorsistēmu izmantošana nesamazina Revīzijas palātas iespējas piekļūt apliecinošiem dokumentiem. |
| --- | --- |

7.

Integrētu datorsistēmu izmantošana nesamazina Revīzijas palātas iespējas piekļūt apliecinošiem dokumentiem.

249. pants Revīzijas palātas piekļuves tiesības

| 1. | Komisija, pārējās iestādes, struktūras, kas pārvalda ieņēmumus vai izdevumus Savienības uzdevumā, kā arī saņēmēji sniedz Revīzijas palātai visas iekārtas un nodod tai visu informāciju, ko Revīzijas palāta uzskata par nepieciešamu sava uzdevuma izpildei. Tie nodod Revīzijas palātas rīcībā
  pēc tās lūguma
  visus dokumentus par to līgumu piešķiršanu un izpildi, ko finansē no budžeta, un pārskatus par naudu vai materiāliem, visus uzskaites ierakstus vai apliecinošos dokumentus, kā arī administratīvos dokumentus, kas uz tiem attiecas, visus dokumentus, kas attiecas uz ieņēmumiem un izdevumiem, visus inventāra sarakstus, visu struktūrvienību struktūrshēmas, ko Revīzijas palāta uzskata par vajadzīgiem budžeta izpildes un finanšu rezultātu pārskata revīzijai, pamatojoties uz uzskaites grāmatojumiem vai veicot revīziju uz vietas, kā arī – tam pašam nolūkam – visus dokumentus un datus, kas radīti vai ko glabā elektroniski.
  Palātas piekļuves tiesībām jāietver piekļuve IT sistēmām, kuras tiek izmantotas to ieņēmumu vai izdevumu pārvaldībai, ko tā revidē |
| --- | --- |

1.

Komisija, pārējās iestādes, struktūras, kas pārvalda ieņēmumus vai izdevumus Savienības uzdevumā, kā arī saņēmēji sniedz Revīzijas palātai visas iekārtas un nodod tai visu informāciju, ko Revīzijas palāta uzskata par nepieciešamu sava uzdevuma izpildei. Tie nodod Revīzijas palātas rīcībā
  pēc tās lūguma
  visus dokumentus par to līgumu piešķiršanu un izpildi, ko finansē no budžeta, un pārskatus par naudu vai materiāliem, visus uzskaites ierakstus vai apliecinošos dokumentus, kā arī administratīvos dokumentus, kas uz tiem attiecas, visus dokumentus, kas attiecas uz ieņēmumiem un izdevumiem, visus inventāra sarakstus, visu struktūrvienību struktūrshēmas, ko Revīzijas palāta uzskata par vajadzīgiem budžeta izpildes un finanšu rezultātu pārskata revīzijai, pamatojoties uz uzskaites grāmatojumiem vai veicot revīziju uz vietas, kā arī – tam pašam nolūkam – visus dokumentus un datus, kas radīti vai ko glabā elektroniski.
  Palātas piekļuves tiesībām jāietver piekļuve IT sistēmām, kuras tiek izmantotas to ieņēmumu vai izdevumu pārvaldībai, ko tā revidē

Iekšējās revīzijas struktūras un citi attiecīgo valstu pārvaldes iestāžu dienesti sniedz Revīzijas palātai visas iekārtas, ko tā uzskata par nepieciešamām sava uzdevuma izpildei.

| 2. | Amatpersonas, kuru darbību pārbauda Revīzijas palāta:






  a) | uzrāda dokumentāciju par kasē esošo naudu, pārējo naudu, vērtspapīriem un visdažādākajiem materiāliem, apliecinošiem dokumentus par viņiem uzticēto līdzekļu vadību, kā arī grāmatvedības grāmatas, reģistrus un citus ar to saistītus dokumentus; |
| --- | --- | --- |

2.

Amatpersonas, kuru darbību pārbauda Revīzijas palāta:

a)

uzrāda dokumentāciju par kasē esošo naudu, pārējo naudu, vērtspapīriem un visdažādākajiem materiāliem, apliecinošiem dokumentus par viņiem uzticēto līdzekļu vadību, kā arī grāmatvedības grāmatas, reģistrus un citus ar to saistītus dokumentus;

| b) | uzrāda saraksti un jebkurus citus dokumentus, kas vajadzīgi 247. pantā minētās revīzijas pilnīgai veikšanai. |
| --- | --- |

b)

uzrāda saraksti un jebkurus citus dokumentus, kas vajadzīgi 247. pantā minētās revīzijas pilnīgai veikšanai.

Informāciju, ko sniedz saskaņā ar pirmās daļas b) apakšpunktu, var pieprasīt tikai Revīzijas palāta.

| 3. | Revīzijas palāta ir pilnvarota pārbaudīt dokumentus par Savienības ieņēmumiem un izdevumiem, ko glabā iestāžu struktūrvienības, jo īpaši struktūrvienības, kas atbild par lēmumiem attiecībā uz šādiem ieņēmumiem un izdevumiem, struktūras, kas pārvalda ieņēmumus un izdevumus Savienības uzdevumā, kā arī fiziskās un juridiskās personas, kas saņem maksājumus no budžeta. |
| --- | --- |

3.

Revīzijas palāta ir pilnvarota pārbaudīt dokumentus par Savienības ieņēmumiem un izdevumiem, ko glabā iestāžu struktūrvienības, jo īpaši struktūrvienības, kas atbild par lēmumiem attiecībā uz šādiem ieņēmumiem un izdevumiem, struktūras, kas pārvalda ieņēmumus un izdevumus Savienības uzdevumā, kā arī fiziskās un juridiskās personas, kas saņem maksājumus no budžeta.

| 4. | Nosakot, vai ieņēmumi ir saņemti un izdevumi ir radušies likumīgi un pareizi un finanšu pārvaldība bijusi pareiza, pārbauda arī to, kā struktūras, kas neietilpst iestādēs, izmantojušas Savienības līdzekļus, kas saņemti kā iemaksas. |
| --- | --- |

4.

Nosakot, vai ieņēmumi ir saņemti un izdevumi ir radušies likumīgi un pareizi un finanšu pārvaldība bijusi pareiza, pārbauda arī to, kā struktūras, kas neietilpst iestādēs, izmantojušas Savienības līdzekļus, kas saņemti kā iemaksas.

| 5. | Revīzijas palāta ar to saņēmēju rakstveida piekrišanu, kas nav iestādes, vai, ja tādas nav, ar darbuzņēmēju vai apakšuzņēmēju rakstisku piekrišanu veic revīziju par tā piešķirtā Savienības finansējuma izlietojumu, ko maksā minētajiem saņēmējiem, kas nav iestādes. |
| --- | --- |

5.

Revīzijas palāta ar to saņēmēju rakstveida piekrišanu, kas nav iestādes, vai, ja tādas nav, ar darbuzņēmēju vai apakšuzņēmēju rakstisku piekrišanu veic revīziju par tā piešķirtā Savienības finansējuma izlietojumu, ko maksā minētajiem saņēmējiem, kas nav iestādes.

| 6. | Pēc Revīzijas palātas pieprasījuma Komisija sniedz tai informāciju par aizņēmumu un aizdevumu operācijām. |
| --- | --- |

6.

Pēc Revīzijas palātas pieprasījuma Komisija sniedz tai informāciju par aizņēmumu un aizdevumu operācijām.

| 7. | Integrētu datorsistēmu izmantošana nesamazina Revīzijas palātas iespējas piekļūt apliecinošiem dokumentiem.
  Kad vien tas tehniski iespējams, elektroniska piekļuve datiem un dokumentiem, kas nepieciešami revīzijai, Revīzijas palāta jāsniedz tās telpās. |
| --- | --- |

7.

Integrētu datorsistēmu izmantošana nesamazina Revīzijas palātas iespējas piekļūt apliecinošiem dokumentiem.
  Kad vien tas tehniski iespējams, elektroniska piekļuve datiem un dokumentiem, kas nepieciešami revīzijai, Revīzijas palāta jāsniedz tās telpās.

250. pants Revīzijas palātas gada ziņojums

| 1. | Revīzijas palāta līdz 15. jūnijam nosūta Komisijai un attiecīgajām iestādēm jebkādus apsvērumus, ko tā uzskata par iekļaujamiem gada ziņojumā. Minētie apsvērumi paliek konfidenciāli, un tiem piemēro abu pušu uzklausīšanas procedūru. Katra iestāde nosūta Revīzijas palātai atbildi līdz 15. oktobrim. Iestāžu atbildes, izņemot Komisijas atbildes, tajā pašā reizē nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

1.

Revīzijas palāta līdz 15. jūnijam nosūta Komisijai un attiecīgajām iestādēm jebkādus apsvērumus, ko tā uzskata par iekļaujamiem gada ziņojumā. Minētie apsvērumi paliek konfidenciāli, un tiem piemēro abu pušu uzklausīšanas procedūru. Katra iestāde nosūta Revīzijas palātai atbildi līdz 15. oktobrim. Iestāžu atbildes, izņemot Komisijas atbildes, tajā pašā reizē nosūta Komisijai.

| 2. | Gada ziņojumā iekļauj finanšu pārvaldības pareizuma novērtējumu. |
| --- | --- |

2.

Gada ziņojumā iekļauj finanšu pārvaldības pareizuma novērtējumu.

| 3. | Gada ziņojumā iekļauj iedaļu par katru iestādi. Revīzijas palāta var pievienot jebkādu kopsavilkuma pārskatu vai vispārīgus apsvērumus, ko tā uzskata par noderīgiem. |
| --- | --- |

3.

Gada ziņojumā iekļauj iedaļu par katru iestādi. Revīzijas palāta var pievienot jebkādu kopsavilkuma pārskatu vai vispārīgus apsvērumus, ko tā uzskata par noderīgiem.

Revīzijas palāta veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka katras iestādes atbildes uz Revīzijas palātas apsvērumiem publicē blakus vai pēc katra apsvēruma, uz kuru tās attiecas.

| 4. | Līdz 15. novembrim Revīzijas palāta nosūta iestādēm, kas atbild par budžeta izpildes apstiprinājumu, un pārējām iestādēm savu gada ziņojumu kopā ar iestāžu atbildēm un nodrošina to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

4.

Līdz 15. novembrim Revīzijas palāta nosūta iestādēm, kas atbild par budžeta izpildes apstiprinājumu, un pārējām iestādēm savu gada ziņojumu kopā ar iestāžu atbildēm un nodrošina to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

250. pants Revīzijas palātas gada ziņojums

| 1. | Revīzijas palāta līdz
  30

  15. jūnijam nosūta Komisijai un attiecīgajām iestādēm jebkādus apsvērumus, ko tā uzskata par iekļaujamiem gada ziņojumā
  , lai attiecīgajai iestādei dotu iespēju tos komentēt
  . Minētie apsvērumi paliek konfidenciāli, un tiem piemēro abu pušu uzklausīšanas procedūru. Katra iestāde nosūta Revīzijas palātai atbildi līdz 15. oktobrim

  jūlijam
  . Iestāžu atbildes, izņemot Komisijas atbildes, tajā pašā reizē nosūta Komisijai. |
| --- | --- |

1.

Revīzijas palāta līdz
  30

  15. jūnijam nosūta Komisijai un attiecīgajām iestādēm jebkādus apsvērumus, ko tā uzskata par iekļaujamiem gada ziņojumā
  , lai attiecīgajai iestādei dotu iespēju tos komentēt
  . Minētie apsvērumi paliek konfidenciāli, un tiem piemēro abu pušu uzklausīšanas procedūru. Katra iestāde nosūta Revīzijas palātai atbildi līdz 15. oktobrim

  jūlijam
  . Iestāžu atbildes, izņemot Komisijas atbildes, tajā pašā reizē nosūta Komisijai.

| 2. | Gada ziņojumā iekļauj finanšu pārvaldības pareizuma novērtējumu. |
| --- | --- |

2.

Gada ziņojumā iekļauj finanšu pārvaldības pareizuma novērtējumu.

| 3. | Gada ziņojumā iekļauj iedaļu par katru iestādi. Revīzijas palāta var pievienot jebkādu kopsavilkuma pārskatu vai vispārīgus apsvērumus, ko tā uzskata par noderīgiem. |
| --- | --- |

3.

Gada ziņojumā iekļauj iedaļu par katru iestādi. Revīzijas palāta var pievienot jebkādu kopsavilkuma pārskatu vai vispārīgus apsvērumus, ko tā uzskata par noderīgiem.

Revīzijas palāta veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka katras iestādes atbildes uz Revīzijas palātas apsvērumiem publicē blakus vai
  pēc katra apsvēruma, uz kuru tās attiecas

  kopā ar gada ziņojumu
  .

| 4. | Līdz 15. novembrim Revīzijas palāta nosūta iestādēm, kas atbild par budžeta izpildes apstiprinājumu, un pārējām iestādēm savu gada ziņojumu kopā ar iestāžu atbildēm un nodrošina to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī. |
| --- | --- |

4.

Līdz 15. novembrim Revīzijas palāta nosūta iestādēm, kas atbild par budžeta izpildes apstiprinājumu, un pārējām iestādēm savu gada ziņojumu kopā ar iestāžu atbildēm un nodrošina to publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

251. pants Revīzijas palātas īpašie ziņojumi

| 1. | Revīzijas palāta nosūta attiecīgajai iestādei vai struktūrai jebkādus apsvērumus, ko tā uzskata par iekļaujamiem īpašā ziņojumā. Minētie apsvērumi paliek konfidenciāli, un tiem piemēro abu pušu uzklausīšanas procedūru. |
| --- | --- |

1.

Revīzijas palāta nosūta attiecīgajai iestādei vai struktūrai jebkādus apsvērumus, ko tā uzskata par iekļaujamiem īpašā ziņojumā. Minētie apsvērumi paliek konfidenciāli, un tiem piemēro abu pušu uzklausīšanas procedūru.

Attiecīgā iestāde vai struktūra parasti sešu nedēļu laikā pēc minēto apsvērumu nosūtīšanas informē Revīzijas palātu par jebkurām atbildēm, ko tā vēlas sniegt saistībā ar minētajiem apsvērumiem. Minēto laikposmu aptur pienācīgi pamatotos gadījumos, jo īpaši, ja abu pušu uzklausīšanas procedūras laikā attiecīgajai iestādei vai struktūrai, lai izstrādātu galīgo atbildi, ir vajadzīgs dalībvalstu viedoklis.

Attiecīgās iestādes vai struktūras atbildes tieši attiecas vienīgi uz Revīzijas palātas apsvērumiem.

Revīzijas palāta nodrošina to, lai īpašie ziņojumi tiktu sagatavoti un pieņemti atbilstīgā laikposmā, kas parasti nepārsniedz 13 mēnešus.

Īpašos ziņojumus kopā ar attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildēm nekavējoties nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, kas katrs lemj par atbildes rīcību, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar Komisiju.

Revīzijas palāta veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka katras attiecīgās iestādes vai struktūras atbildes uz Revīzijas palātas apsvērumiem publicē blakus vai pēc katra apsvēruma, uz kuru tās attiecas, un publicē īpašā ziņojuma sagatavošanas grafiku.

251. pants Revīzijas palātas īpašie ziņojumi

| 1. | Revīzijas palāta nosūta attiecīgajai iestādei vai struktūrai jebkādus apsvērumus, ko tā uzskata par iekļaujamiem īpašā ziņojumā
  , lai attiecīgajai iestādei dotu iespēju tos komentēt
  . Minētie apsvērumi paliek konfidenciāli, un tiem piemēro abu pušu uzklausīšanas procedūru. |
| --- | --- |

1.

Revīzijas palāta nosūta attiecīgajai iestādei vai struktūrai jebkādus apsvērumus, ko tā uzskata par iekļaujamiem īpašā ziņojumā
  , lai attiecīgajai iestādei dotu iespēju tos komentēt
  . Minētie apsvērumi paliek konfidenciāli, un tiem piemēro abu pušu uzklausīšanas procedūru.

Attiecīgā iestāde vai struktūra parasti sešu nedēļu laikā pēc minēto apsvērumu nosūtīšanas informē Revīzijas palātu par jebkurām atbildēm, ko tā vēlas sniegt saistībā ar minētajiem apsvērumiem. Minēto laikposmu aptur pienācīgi pamatotos gadījumos, jo īpaši, ja abu pušu uzklausīšanas procedūras laikā attiecīgajai iestādei vai struktūrai, lai izstrādātu galīgo atbildi, ir vajadzīgs dalībvalstu viedoklis.

Attiecīgās iestādes vai struktūras atbildes tieši attiecas vienīgi uz Revīzijas palātas apsvērumiem.

Revīzijas palāta nodrošina to, lai īpašie ziņojumi tiktu sagatavoti un pieņemti atbilstīgā laikposmā, kas parasti nepārsniedz 13 mēnešus.

Īpašos ziņojumus kopā ar attiecīgo iestāžu vai struktūru atbildēm nekavējoties nosūta Eiropas Parlamentam un Padomei, kas katrs lemj par atbildes rīcību, vajadzības gadījumā sadarbojoties ar Komisiju.

Revīzijas palāta veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka katras attiecīgās iestādes vai struktūras atbildes uz Revīzijas palātas apsvērumiem publicē blakus vai pēc katra apsvēruma, uz kuru tās attiecas, un publicē īpašā ziņojuma sagatavošanas grafiku

  kopā ar īpašo ziņojumu
  .

---

II PIELIKUMS

ZIŅOŠANA

| | Komisijas regulārie ziņojumi (saskaņā ar pašreizējo Finanšu regulu) | Ierosinātie Komisijas regulārie ziņojumi (saskaņā ar ierosināto Finanšu regulu) | ERP ierosinātās izmaiņas |
| --- | --- | --- | --- |
| | Datums | Ziņojums | Datums | Ziņojums | Iesniedz revīzijai | Ziņojums |
| 1 | n+1 gada 1. marts | Citu iestāžu un struktūru provizoriskie pārskati par n gadu | n+1 gada 1. marts | Citu iestāžu un struktūru provizoriskie pārskati par n gadu | n+1 gada 1. marts | Visu
  iestāžu un struktūru provizoriskie pārskati par n gadu |
| 2 | n+1 gada 31. marts | Komisijas provizoriskie pārskati un Savienības konsolidētie provizoriskie pārskati par n gadu | n+1 gada 31. marts | Komisijas provizoriskie pārskati un Savienības konsolidētie provizoriskie pārskati par n gadu | n+1 gada 31. marts | Savienības provizoriskie konsolidētie pārskati par n gadu |
| 3 | n+1 gada 31. marts | Ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību par n gadu (pašreizējās Finanšu regulas 142. pants) | n+1 gada 31. marts | Ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību par n gadu (ierosinātās Finanšu regulas 241. pants) | n+1 gada 1. marts | Ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību par n gadu (ierosinātās Finanšu regulas 241. pants) |
| 4 | n+1 gada 15. jūnijs | Gada darbības ziņojumu kopsavilkums (pašreizējās Finanšu regulas 66. panta 9. punkts) | n+1 gada 31. jūlijs | Iekļauts gada vadības un snieguma ziņojumā (AMPR) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 239. pants). | n+1 gada 31. marts | Vienotais pārskatatbildības ziņojums (SAR) |
| 5 | | Savienības finanšu novērtējums, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti (LESD 318. pants) | n+1 gada 31. jūlijs | Iekļauts gada vadības un snieguma ziņojumā (AMPR) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 239. pants). | n+1 gada 1. maijs | Atsevišķs ziņojums, kurā sniegts skaidrojums par ES izdevumu un citu politikas jomu novērtējumu apmēru un secinājumiem |
| 6 | n+1 gada 1. jūlijs | Gada darbības pārskati par n gadu | n+1 gada 31. jūlijs | Iekļauts gada vadības un snieguma ziņojumā (AMPR) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 239. pants). Snieguma informāciju paziņo, izmantojot programmu pārskatus, kurus pievieno budžeta projektam | | Komisijas iekšējie dokumenti. Nav vajadzības tos iekļaut Finanšu regulā. Galveno informāciju par rezultātiem varētu iekļaut novērtējuma ziņojumā |
| 7 | n+1 gada 1. jūlijs | Citu iestāžu un struktūru galīgie pārskati par n gadu (pašreizējās Finanšu regulas 148. pants) | n+1 gada 1. jūlijs | Citu iestāžu un struktūru galīgie pārskati par n gadu (ierosinātās Finanšu regulas 238. pants) | n+1 gada 15. jūnijs | Visu
  iestāžu un struktūru galīgie pārskati par n gadu |
| 8 | n+1 gada 31. jūlijs | Galīgie konsolidētie pārskati un Komisijas pārskati par n gadu (pašreizējās Finanšu regulas 148. pants) | n+1 gada 31. jūlijs | Konsolidētie gada pārskati (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 238. panta 5. punkts un 239. pants) | n+1 gada 30. jūnijs | Konsolidētie gada pārskati |
| 9 | n+1 gada 31. jūlijs | Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai “ES budžeta aizsardzība” līdz n gada beigām | n+1 gada 31. jūlijs | Ziņojums par preventīviem un korektīviem pasākumiem attiecībā uz ES budžetu (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 239. pants) | n+1 gada 31. marts | Ziņojums par preventīviem un korektīviem pasākumiem attiecībā uz ES budžetu (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 239. pants) |
| 10 | | Ziņojums par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību (cīņa pret krāpšanu) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (LESD 325. pants) | n+1 gada 31. jūlijs | Ziņojums par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību (cīņa pret krāpšanu) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (LESD 325. pants) | n+1 gada 31. marts | Ziņojums par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību (cīņa pret krāpšanu) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (LESD 325. pants) |
| 11 | | Ziņojums par iekšējām revīzijām (pašreizējās Finanšu regulas 99. panta 5. punkts) | n+1 gada 31. jūlijs | Ziņojums par iekšējām revīzijām (ierosinātās Finanšu regulas 116. panta 8. punkts) | n+1 gada 31. marts | Iekļauts Vienotajā pārskatatbildības ziņojumā |
| 12 | | Ziņojums par turpmākiem pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprinājuma (pašreizējās Finanšu regulas 165. panta 3. punkts) | n+2 gada 31. jūlijs | Ziņojums par turpmākiem pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprinājuma (ierosinātās Finanšu regulas 253. panta 3. punkts) | | |
| 13 | n+1 gada 15. jūnijs | Ziņojums par trasta fondiem | | Ziņojums par trasta fondiem (ierosinātās Finanšu regulas 244. pants) | n+1 gada 30. jūnijs | Konsolidēta pārskata veidā iekļauts konsolidētajos gada pārskatos |
| 14 | n+1 gada 1. septembris | n+2 gada budžeta projekts | n+1 gada 1. septembris | Budžeta projekts






  — | Iekļauta arī informācija par finanšu instrumentiem, budžeta garantijām un finansiālo palīdzību |

Komisijas regulārie ziņojumi (saskaņā ar pašreizējo Finanšu regulu)

Ierosinātie Komisijas regulārie ziņojumi (saskaņā ar ierosināto Finanšu regulu)

ERP ierosinātās izmaiņas

Datums

Ziņojums

Datums

Ziņojums

Iesniedz revīzijai

Ziņojums

1

n+1 gada 1. marts

Citu iestāžu un struktūru provizoriskie pārskati par n gadu

n+1 gada 1. marts

Citu iestāžu un struktūru provizoriskie pārskati par n gadu

n+1 gada 1. marts

Visu
  iestāžu un struktūru provizoriskie pārskati par n gadu

2

n+1 gada 31. marts

Komisijas provizoriskie pārskati un Savienības konsolidētie provizoriskie pārskati par n gadu

n+1 gada 31. marts

Komisijas provizoriskie pārskati un Savienības konsolidētie provizoriskie pārskati par n gadu

n+1 gada 31. marts

Savienības provizoriskie konsolidētie pārskati par n gadu

3

n+1 gada 31. marts

Ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību par n gadu (pašreizējās Finanšu regulas 142. pants)

n+1 gada 31. marts

Ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību par n gadu (ierosinātās Finanšu regulas 241. pants)

n+1 gada 1. marts

Ziņojums par budžeta un finanšu pārvaldību par n gadu (ierosinātās Finanšu regulas 241. pants)

4

n+1 gada 15. jūnijs

Gada darbības ziņojumu kopsavilkums (pašreizējās Finanšu regulas 66. panta 9. punkts)

n+1 gada 31. jūlijs

Iekļauts gada vadības un snieguma ziņojumā (AMPR) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 239. pants).

n+1 gada 31. marts

Vienotais pārskatatbildības ziņojums (SAR)

5

Savienības finanšu novērtējums, kura pamatā ir sasniegtie rezultāti (LESD 318. pants)

n+1 gada 31. jūlijs

Iekļauts gada vadības un snieguma ziņojumā (AMPR) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 239. pants).

n+1 gada 1. maijs

Atsevišķs ziņojums, kurā sniegts skaidrojums par ES izdevumu un citu politikas jomu novērtējumu apmēru un secinājumiem

6

n+1 gada 1. jūlijs

Gada darbības pārskati par n gadu

n+1 gada 31. jūlijs

Iekļauts gada vadības un snieguma ziņojumā (AMPR) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 239. pants). Snieguma informāciju paziņo, izmantojot programmu pārskatus, kurus pievieno budžeta projektam

Komisijas iekšējie dokumenti. Nav vajadzības tos iekļaut Finanšu regulā. Galveno informāciju par rezultātiem varētu iekļaut novērtējuma ziņojumā

7

n+1 gada 1. jūlijs

Citu iestāžu un struktūru galīgie pārskati par n gadu (pašreizējās Finanšu regulas 148. pants)

n+1 gada 1. jūlijs

Citu iestāžu un struktūru galīgie pārskati par n gadu (ierosinātās Finanšu regulas 238. pants)

n+1 gada 15. jūnijs

Visu
  iestāžu un struktūru galīgie pārskati par n gadu

8

n+1 gada 31. jūlijs

Galīgie konsolidētie pārskati un Komisijas pārskati par n gadu (pašreizējās Finanšu regulas 148. pants)

n+1 gada 31. jūlijs

Konsolidētie gada pārskati (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 238. panta 5. punkts un 239. pants)

n+1 gada 30. jūnijs

Konsolidētie gada pārskati

9

n+1 gada 31. jūlijs

Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Revīzijas palātai “ES budžeta aizsardzība” līdz n gada beigām

n+1 gada 31. jūlijs

Ziņojums par preventīviem un korektīviem pasākumiem attiecībā uz ES budžetu (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 239. pants)

n+1 gada 31. marts

Ziņojums par preventīviem un korektīviem pasākumiem attiecībā uz ES budžetu (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (ierosinātās Finanšu regulas 239. pants)

10

Ziņojums par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību (cīņa pret krāpšanu) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (LESD 325. pants)

n+1 gada 31. jūlijs

Ziņojums par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību (cīņa pret krāpšanu) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (LESD 325. pants)

n+1 gada 31. marts

Ziņojums par Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību (cīņa pret krāpšanu) (kā daļa no integrētās finanšu ziņojumu paketes) (LESD 325. pants)

11

Ziņojums par iekšējām revīzijām (pašreizējās Finanšu regulas 99. panta 5. punkts)

n+1 gada 31. jūlijs

Ziņojums par iekšējām revīzijām (ierosinātās Finanšu regulas 116. panta 8. punkts)

n+1 gada 31. marts

Iekļauts Vienotajā pārskatatbildības ziņojumā

12

Ziņojums par turpmākiem pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprinājuma (pašreizējās Finanšu regulas 165. panta 3. punkts)

n+2 gada 31. jūlijs

Ziņojums par turpmākiem pasākumiem pēc budžeta izpildes apstiprinājuma (ierosinātās Finanšu regulas 253. panta 3. punkts)

13

n+1 gada 15. jūnijs

Ziņojums par trasta fondiem

Ziņojums par trasta fondiem (ierosinātās Finanšu regulas 244. pants)

n+1 gada 30. jūnijs

Konsolidēta pārskata veidā iekļauts konsolidētajos gada pārskatos

14

n+1 gada 1. septembris

n+2 gada budžeta projekts

n+1 gada 1. septembris

Budžeta projekts

—

Iekļauta arī informācija par finanšu instrumentiem, budžeta garantijām un finansiālo palīdzību

| — | Programmu pārskati |
| --- | --- |

—

Programmu pārskati

15

15. septembris

Ziņojums, kurā sniegta informācija par pašreiz zināmajiem riskiem, vispārējām novērotām tendencēm, jauniem grāmatvedības jautājumiem un informācija par atgūtajiem līdzekļiem (pašreizējās Finanšu regulas 150. panta 4. punkts)

15. septembris

Ziņojums, kurā sniegta informācija par pašlaik zināmajiem riskiem, vispārējām novērotām tendencēm, jauniem grāmatvedības jautājumiem un informācija par iekasētajiem līdzekļiem (ierosinātās Finanšu regulas 243. pants)

1. septembris

Ziņojums, kurā sniegta informācija par pašlaik zināmajiem riskiem, vispārējām novērotām tendencēm, jauniem grāmatvedības jautājumiem un informācija par iekasētajiem līdzekļiem (ierosinātās Finanšu regulas 243. pants)

16

Ziņojums par budžeta garantijām un riskiem (149. pants)

Apvienots ar ziņojumu par finanšu instrumentiem, kas pievienots budžeta projektam

17

n+1 gada oktobris/novembris

Komisijas ziņojums Eiropas Parlamentam un Padomei par finanšu instrumentiem, kurus atbalsta no vispārējā budžeta (pašreizējās Finanšu regulas 140. panta 8. punkts)

n+1 gada 1. septembris

Ziņojums par finanšu instrumentiem, budžeta garantijām, finansiālo palīdzību, iespējamām saistībām un kopējo uzkrājumu fondu (ierosinātās Finanšu regulas 39. panta 4. un 5. punkts, 50. panta 1. punkta d) apakšpunkts, 242. pants). Iesniedz kopā ar n+2 gada budžeta projektu.

---