# Službeni list C 92/2017

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 92 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 60.24. ožujka 2017. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 92

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 60.24. ožujka 2017.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | PREPORUKE |
| | Vijeće |
| 2017/C 92/01 | Preporuka Vijeća od 21. ožujka 2017. o ekonomskoj politici europodručja | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

I   Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

2017/C 92/01

Preporuka Vijeća od 21. ožujka 2017. o ekonomskoj politici europodručja

1

---

| | IV   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2017/C 92/02 | Tečajna lista eura | 6 |
| 2017/C 92/03 | Odluka Komisije оd 21. ožujka 2017. o zamjeni člana skupine dionika platforme REFIT | 7 |
| 2017/C 92/04 | Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije | 9 |

IV   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2017/C 92/02

Tečajna lista eura

6

2017/C 92/03

Odluka Komisije оd 21. ožujka 2017. o zamjeni člana skupine dionika platforme REFIT

7

2017/C 92/04

Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije

9

---

| | V   Objave |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVNI POSTUPCI |
| | Europska agencija za sigurnost hrane |
| 2017/C 92/05 | Poziv na iskaz interesa za mjesto člana Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane | 10 |
| | DRUGI AKTI |
| | Europska komisija |
| 2017/C 92/06 | Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode | 14 |

V   Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska agencija za sigurnost hrane

2017/C 92/05

Poziv na iskaz interesa za mjesto člana Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane

10

DRUGI AKTI

Europska komisija

2017/C 92/06

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

14

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I Rezolucije, preporuke i mišljenja

PREPORUKE

Vijeće

| 24.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 92/1

---

PREPORUKA VIJEĆA

od 21. ožujka 2017.

o ekonomskoj politici europodručja

(2017/C 92/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 136. u vezi s člankom 121. stavkom 2.,

uzimajući u obzir preporuku Europske komisije,

uzimajući u obzir zaključke Europskog vijeća,

uzimajući u obzir mišljenje Gospodarskog i financijskog odbora,

uzimajući u obzir mišljenje Odbora za ekonomsku politiku,

budući da:

| (1) | Gospodarski oporavak u europodručju nastavlja se, ali je i dalje krhak. Posljednjih godina postignut je znatan napredak: od 2015. realni bruto domaći proizvod (BDP) europodručja opet je dosegnuo razinu iz razdoblja prije krize, a nezaposlenost je pala na najnižu razinu od razdoblja 2010. – 2011. Ipak, ukupna je potražnja slaba, inflacija je daleko ispod cilja unatoč vrlo akomodativnoj monetarnoj politici Europske središnje banke, a rast usporavaju posljedice krize, kao što su dugotrajne makroekonomske neravnoteže i visoka razina zaduženosti u svim sektorima gospodarstva, zbog kojih je potrebno razduživanje i zbog kojih se smanjuju sredstva dostupna za potrošnju i ulaganja. Osim toga, iako je potencijal rasta gospodarstva europodručja u dugotrajnom trendu opadanja, kriza je taj trend dodatno pojačala. Unatoč znakovima poboljšanja zbog trajnog manjka ulaganja i visoke razine nezaposlenosti postoji rizik daljnjeg slabljenja izgleda za rast. Nastavlja se asimetrično rebalansiranje u gospodarstvu europodručja, pri čemu samo zemlje neto dužnice ispravljaju svoje neravnoteže, što dovodi do povećanja suficita tekućeg računa. Kao dio globalnog sporazuma u okviru skupine G20 države članice europodručja pozivaju se da upotrebljavaju sve instrumente politike, uključujući fiskalne i strukturne, individualno i zajednički, kako bi ostvarile snažan, održiv, uravnotežen i uključiv rast. |
| --- | --- |

(1)

Gospodarski oporavak u europodručju nastavlja se, ali je i dalje krhak. Posljednjih godina postignut je znatan napredak: od 2015. realni bruto domaći proizvod (BDP) europodručja opet je dosegnuo razinu iz razdoblja prije krize, a nezaposlenost je pala na najnižu razinu od razdoblja 2010. – 2011. Ipak, ukupna je potražnja slaba, inflacija je daleko ispod cilja unatoč vrlo akomodativnoj monetarnoj politici Europske središnje banke, a rast usporavaju posljedice krize, kao što su dugotrajne makroekonomske neravnoteže i visoka razina zaduženosti u svim sektorima gospodarstva, zbog kojih je potrebno razduživanje i zbog kojih se smanjuju sredstva dostupna za potrošnju i ulaganja. Osim toga, iako je potencijal rasta gospodarstva europodručja u dugotrajnom trendu opadanja, kriza je taj trend dodatno pojačala. Unatoč znakovima poboljšanja zbog trajnog manjka ulaganja i visoke razine nezaposlenosti postoji rizik daljnjeg slabljenja izgleda za rast. Nastavlja se asimetrično rebalansiranje u gospodarstvu europodručja, pri čemu samo zemlje neto dužnice ispravljaju svoje neravnoteže, što dovodi do povećanja suficita tekućeg računa. Kao dio globalnog sporazuma u okviru skupine G20 države članice europodručja pozivaju se da upotrebljavaju sve instrumente politike, uključujući fiskalne i strukturne, individualno i zajednički, kako bi ostvarile snažan, održiv, uravnotežen i uključiv rast.

| (2) | Ambicioznim strukturnim reformama trebala bi se olakšati neometana i učinkovita preraspodjela ljudskih i financijskih resursa te bi se trebalo pomoći u suočavanju s izazovima koje predstavljaju postojeće tehnološke i strukturne promjene. Potrebne su reforme kojima se stvara povoljno poslovno okružje, dovršava jedinstveno tržište i uklanjaju prepreke ulaganjima. Ti su napori ključni za povećanje produktivnosti i zaposlenosti, pospješivanje konvergencije te jačanje potencijala rasta i sposobnosti prilagodbe gospodarstva europodručja. Provedbom strukturne reforme, kojom bi se stvorila učinkovita tržišta s prilagodljivim mehanizmima cijena, poduprla bi se monetarna politika jer bi se olakšao njezin prijenos na realno gospodarstvo. Reformama kojima se uklanjaju prepreke ulaganjima i potiče ulaganje može se ostvariti dvostruka korist u smislu kratkoročne potpore gospodarskoj aktivnosti i stvaranja sposobnosti za dugoročni održiv i uključiv rast. Reforme kojima se poboljšava produktivnost osobito su važne za države članice s velikim potrebama razduživanja u vezi s visokim vanjskim dugom jer se zahvaljujući bržem rastu smanjuje dug kao udio u BDP-u. Poticanjem cjenovne i necjenovne konkurentnosti dodatno bi se doprinijelo vanjskom rebalansiranju u tim zemljama. Države članice s velikim suficitom tekućeg računa mogu doprinijeti rebalansiranju europodručja uvođenjem mjera, uključujući strukturne reforme, kojima se olakšava usmjeravanje prekomjerne štednje na domaću potražnju, osobito jačanjem ulaganja. U trenutačnom okružju niskih kamatnih stopa postoje i dodatne mogućnosti u tom pogledu, osobito u državama članicama sa znatnim fiskalnim manevarskim prostorom. |
| --- | --- |

(2)

Ambicioznim strukturnim reformama trebala bi se olakšati neometana i učinkovita preraspodjela ljudskih i financijskih resursa te bi se trebalo pomoći u suočavanju s izazovima koje predstavljaju postojeće tehnološke i strukturne promjene. Potrebne su reforme kojima se stvara povoljno poslovno okružje, dovršava jedinstveno tržište i uklanjaju prepreke ulaganjima. Ti su napori ključni za povećanje produktivnosti i zaposlenosti, pospješivanje konvergencije te jačanje potencijala rasta i sposobnosti prilagodbe gospodarstva europodručja. Provedbom strukturne reforme, kojom bi se stvorila učinkovita tržišta s prilagodljivim mehanizmima cijena, poduprla bi se monetarna politika jer bi se olakšao njezin prijenos na realno gospodarstvo. Reformama kojima se uklanjaju prepreke ulaganjima i potiče ulaganje može se ostvariti dvostruka korist u smislu kratkoročne potpore gospodarskoj aktivnosti i stvaranja sposobnosti za dugoročni održiv i uključiv rast. Reforme kojima se poboljšava produktivnost osobito su važne za države članice s velikim potrebama razduživanja u vezi s visokim vanjskim dugom jer se zahvaljujući bržem rastu smanjuje dug kao udio u BDP-u. Poticanjem cjenovne i necjenovne konkurentnosti dodatno bi se doprinijelo vanjskom rebalansiranju u tim zemljama. Države članice s velikim suficitom tekućeg računa mogu doprinijeti rebalansiranju europodručja uvođenjem mjera, uključujući strukturne reforme, kojima se olakšava usmjeravanje prekomjerne štednje na domaću potražnju, osobito jačanjem ulaganja. U trenutačnom okružju niskih kamatnih stopa postoje i dodatne mogućnosti u tom pogledu, osobito u državama članicama sa znatnim fiskalnim manevarskim prostorom.

| (3) | Boljom koordinacijom provedbe strukturnih reformi, uključujući one propisane u preporukama za pojedine zemlje i one potrebne za dovršetak ekonomske i monetarne unije (EMU), mogu se stvoriti pozitivni učinci prelijevanja među državama članicama i ojačati njihovi pozitivni kratkoročni učinci. Tematske rasprave Euroskupine pokazale su se korisnima za izgradnju zajedničkog razumijevanja prioritetnih reformi u europodručju, razmjenu najbolje prakse te promicanje provedbe reformi i strukturne konvergencije. S tim bi raspravama trebalo nastaviti u okviru Euroskupine te bi ih trebalo pojačati ako je moguće, među ostalim uz učinkovitu upotrebu usuglašenih zajedničkih načela i referentnih mjerila. S tim bi raspravama trebalo nastaviti ne dovodeći u pitanje rasprave u tijeku u relevantnim sastavima Vijeća te, prema potrebi, uz istodobno prepoznavanje važnosti i prirode zajedničkih izazova i iskustava širom Unije. Kao odgovor na Preporuku Vijeća o osnivanju nacionalnih odbora za produktivnost (1), donesenu 20. rujna 2016., nacionalnim odborima za produktivnost može se također doprinijeti poticanju odgovornosti i provedbe potrebnih reformi na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

(3)

Boljom koordinacijom provedbe strukturnih reformi, uključujući one propisane u preporukama za pojedine zemlje i one potrebne za dovršetak ekonomske i monetarne unije (EMU), mogu se stvoriti pozitivni učinci prelijevanja među državama članicama i ojačati njihovi pozitivni kratkoročni učinci. Tematske rasprave Euroskupine pokazale su se korisnima za izgradnju zajedničkog razumijevanja prioritetnih reformi u europodručju, razmjenu najbolje prakse te promicanje provedbe reformi i strukturne konvergencije. S tim bi raspravama trebalo nastaviti u okviru Euroskupine te bi ih trebalo pojačati ako je moguće, među ostalim uz učinkovitu upotrebu usuglašenih zajedničkih načela i referentnih mjerila. S tim bi raspravama trebalo nastaviti ne dovodeći u pitanje rasprave u tijeku u relevantnim sastavima Vijeća te, prema potrebi, uz istodobno prepoznavanje važnosti i prirode zajedničkih izazova i iskustava širom Unije. Kao odgovor na Preporuku Vijeća o osnivanju nacionalnih odbora za produktivnost (1), donesenu 20. rujna 2016., nacionalnim odborima za produktivnost može se također doprinijeti poticanju odgovornosti i provedbe potrebnih reformi na nacionalnoj razini.

| (4) | Snažna koordinacija nacionalnih fiskalnih politika na temelju zajedničkih pravila ključna je za postizanje odgovarajućeg općeg smjera fiskalne politike i pravilno funkcioniranje monetarne unije. Zajednička fiskalna pravila usmjerena su na daljnje postizanje održivosti duga na nacionalnoj razini, a istodobno se ostavlja prostor za makroekonomsku stabilizaciju. Slijedom toga, nacionalnim i općim smjerom fiskalne politike europodručja mora se postići ravnoteža u ostvarivanju dvostrukog cilja osiguravanja dugoročne održivosti nacionalnih javnih financija i kratkoročne makroekonomske stabilizacije na razini pojedinačnih zemalja i europodručja. U trenutačnom kontekstu velike nesigurnosti u pogledu snage oporavka i razine rezervnog kapaciteta u gospodarstvu te u trenutku u kojem su monetarnom politikom uvedene znatne prilagodbe, nužna je fiskalna politika na razini europodručja kojom bi se monetarna politika dopunila radi potpore potražnji, osobito ulaganjima, te izlasku iz niske inflacije, uzimajući u obzir postojeću zabrinutost u pogledu održivosti duga. U kontekstu niskih kamatnih stopa pojačana je učinkovitost fiskalne politike, uključujući učinke prelijevanja među zemljama. U svojoj Komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod naslovom „Prema razvoju pozitivnog smjera fiskalne politike europodručja” od 16. studenoga 2016. Komisija smatra da je za 2017. poželjna fiskalna ekspanzija u vrijednosti do 0,5 % BDP-a na razini europodručja kao cjeline u postojećim okolnostima.
  Euroskupina je u srpnju 2016. na temelju analize Komisije zaključila da se pretežito neutralnim općim smjerom fiskalne politike u 2017. uspostavlja primjerena ravnoteža. Euroskupina je u prosincu 2016. naglasila važnost toga da se uspostavi primjerena ravnoteža između potrebe za osiguravanjem održivosti i potrebe za podrškom ulaganjima kako bi se ojačao krhki oporavak, čime se doprinosi uravnoteženijoj kombinaciji politika. Istodobno je javni dug i dalje visok te je u više država članica potrebno javne financije učiniti održivima u srednjoročnom razdoblju. Stoga je nužno osigurati primjerenu diferencijaciju fiskalnih napora među državama članicama, uzimajući u obzir fiskalni manevarski prostor i učinke prelijevanja među zemljama europodručja. Države članice koje su nadmašile svoje fiskalne ciljeve mogle bi svoje povoljno proračunsko stanje iskoristiti za dodatno jačanje domaće potražnje i potencijala rasta, ovisno o okolnostima u pojedinoj državi, pritom poštujući srednjoročni cilj, nacionalne proračunske ovlasti i nacionalne zahtjeve.
  Primjerice, jamstva za Europski fond za strateška ulaganja osnovan Uredbom (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća (2) posebno su učinkovit način kojim države članice s fiskalnim manevarskim prostorom mogu maksimalno povećati učinak na realno gospodarstvo i oporavak u europodručju. Države članice kojima je potrebna daljnja fiskalna prilagodba u okviru preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu (PSR) trebale bi osigurati usklađenost sa zahtjevima PSR-a za 2017. U okviru korektivnog dijela PSR-a države članice trebaju osigurati pravodobno i trajno ispravljanje svojeg prekomjernog deficita, čime se osiguravaju fiskalne rezerve u slučaju nepredviđenih okolnosti. Države članice trebale bi provoditi fiskalne politike uz puno poštovanje PSR-a te istodobno optimalno iskorištavati fleksibilnost koja je sastavni dio postojećih pravila. Strukturnim reformama, osobito onima kojima se povećava produktivnost, podržao bi se rast i poboljšala održivost javnih financija. Osim toga, odlučnim poboljšanjem nacionalnih proračuna u smislu njihova sastava i upravljanja, na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, prebacivanjem sredstava prema materijalnim i nematerijalnim ulaganjima povećao bi se kratkoročni učinak proračuna na potražnju i dugoročni učinak proračuna na produktivnost. Djelotvorni nacionalni fiskalni okviri nužni su za povećanje vjerodostojnosti politika država članica i pomažu pri uspostavi ravnoteže između kratkoročne makroekonomske stabilizacije, održivosti duga i dugoročnog rasta. |
| --- | --- |

(4)

Snažna koordinacija nacionalnih fiskalnih politika na temelju zajedničkih pravila ključna je za postizanje odgovarajućeg općeg smjera fiskalne politike i pravilno funkcioniranje monetarne unije. Zajednička fiskalna pravila usmjerena su na daljnje postizanje održivosti duga na nacionalnoj razini, a istodobno se ostavlja prostor za makroekonomsku stabilizaciju. Slijedom toga, nacionalnim i općim smjerom fiskalne politike europodručja mora se postići ravnoteža u ostvarivanju dvostrukog cilja osiguravanja dugoročne održivosti nacionalnih javnih financija i kratkoročne makroekonomske stabilizacije na razini pojedinačnih zemalja i europodručja. U trenutačnom kontekstu velike nesigurnosti u pogledu snage oporavka i razine rezervnog kapaciteta u gospodarstvu te u trenutku u kojem su monetarnom politikom uvedene znatne prilagodbe, nužna je fiskalna politika na razini europodručja kojom bi se monetarna politika dopunila radi potpore potražnji, osobito ulaganjima, te izlasku iz niske inflacije, uzimajući u obzir postojeću zabrinutost u pogledu održivosti duga. U kontekstu niskih kamatnih stopa pojačana je učinkovitost fiskalne politike, uključujući učinke prelijevanja među zemljama. U svojoj Komunikaciji Europskom parlamentu, Vijeću, Europskoj središnjoj banci, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod naslovom „Prema razvoju pozitivnog smjera fiskalne politike europodručja” od 16. studenoga 2016. Komisija smatra da je za 2017. poželjna fiskalna ekspanzija u vrijednosti do 0,5 % BDP-a na razini europodručja kao cjeline u postojećim okolnostima.

Euroskupina je u srpnju 2016. na temelju analize Komisije zaključila da se pretežito neutralnim općim smjerom fiskalne politike u 2017. uspostavlja primjerena ravnoteža. Euroskupina je u prosincu 2016. naglasila važnost toga da se uspostavi primjerena ravnoteža između potrebe za osiguravanjem održivosti i potrebe za podrškom ulaganjima kako bi se ojačao krhki oporavak, čime se doprinosi uravnoteženijoj kombinaciji politika. Istodobno je javni dug i dalje visok te je u više država članica potrebno javne financije učiniti održivima u srednjoročnom razdoblju. Stoga je nužno osigurati primjerenu diferencijaciju fiskalnih napora među državama članicama, uzimajući u obzir fiskalni manevarski prostor i učinke prelijevanja među zemljama europodručja. Države članice koje su nadmašile svoje fiskalne ciljeve mogle bi svoje povoljno proračunsko stanje iskoristiti za dodatno jačanje domaće potražnje i potencijala rasta, ovisno o okolnostima u pojedinoj državi, pritom poštujući srednjoročni cilj, nacionalne proračunske ovlasti i nacionalne zahtjeve.

Primjerice, jamstva za Europski fond za strateška ulaganja osnovan Uredbom (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća (2) posebno su učinkovit način kojim države članice s fiskalnim manevarskim prostorom mogu maksimalno povećati učinak na realno gospodarstvo i oporavak u europodručju. Države članice kojima je potrebna daljnja fiskalna prilagodba u okviru preventivnog dijela Pakta o stabilnosti i rastu (PSR) trebale bi osigurati usklađenost sa zahtjevima PSR-a za 2017. U okviru korektivnog dijela PSR-a države članice trebaju osigurati pravodobno i trajno ispravljanje svojeg prekomjernog deficita, čime se osiguravaju fiskalne rezerve u slučaju nepredviđenih okolnosti. Države članice trebale bi provoditi fiskalne politike uz puno poštovanje PSR-a te istodobno optimalno iskorištavati fleksibilnost koja je sastavni dio postojećih pravila. Strukturnim reformama, osobito onima kojima se povećava produktivnost, podržao bi se rast i poboljšala održivost javnih financija. Osim toga, odlučnim poboljšanjem nacionalnih proračuna u smislu njihova sastava i upravljanja, na prihodovnoj i na rashodovnoj strani, prebacivanjem sredstava prema materijalnim i nematerijalnim ulaganjima povećao bi se kratkoročni učinak proračuna na potražnju i dugoročni učinak proračuna na produktivnost. Djelotvorni nacionalni fiskalni okviri nužni su za povećanje vjerodostojnosti politika država članica i pomažu pri uspostavi ravnoteže između kratkoročne makroekonomske stabilizacije, održivosti duga i dugoročnog rasta.

| (5) | Tržišta rada u europodručju i dalje se postupno oporavljaju uz stalno smanjenje nezaposlenosti. Međutim, stope dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih i dalje su visoke, dok su u više država članica siromaštvo, društvena isključenost i nejednakost i dalje ozbiljan problem. Unatoč napretku zahvaljujući reformama za poboljšanje otpornosti i sposobnosti prilagodbe tržištâ rada i dalje postoje znatne razlike unutar europodručja, što i dalje otežava njegovo neometano funkcioniranje. Dobro osmišljeno, pravedno i uključivo tržište rada te sustav socijalne zaštite, porezni sustav i sustav naknada nužni su za neometanu i trajnu preraspodjelu radne snage prema produktivnijim djelatnostima, za potporu integraciji ili reintegraciji osoba koje su u prijelazu s jednog radnog mjesta na drugo ili su isključene s tržišta rada, za smanjenje segmentacije i za promicanje gospodarske i socijalne konvergencije, među ostalim i povećanjem izgleda za kvalitetno zaposlenje. To će dovesti i do djelotvornije automatske stabilizacije te jačeg, održivog i uključivog rasta i zaposlenosti koji su važni za suočavanje sa socijalnim izazovima u europodručju.
  Nužne reforme obuhvaćaju: i. promjene u zakonodavstvu u području zaštite radnih mjesta, usmjerene na pouzdane ugovorne odnose kojima se zaposlenicima i poslodavcima pružaju fleksibilnost i sigurnost, promiču tranzicije na tržištu rada, izbjegava stvaranje dvaju razreda tržišta rada i prema potrebi omogućuje prilagodba troškova rada, što je područje u kojem su napori za provedbu reformi bili posebno intenzivni proteklih godina; ii. poboljšanje vještina povećanjem uspješnosti i učinkovitosti sustava obrazovanja i sveobuhvatnih strategija cjeloživotnog učenja, s naglaskom na potrebe tržišta rada; iii. učinkovite aktivne politike tržišta rada kako bi se nezaposlenima, uključujući dugotrajno nezaposlene, pomoglo da se vrate na tržište rada i povećalo sudjelovanje na tržištu rada; i iv. moderne, održive i prikladne sustave socijalne zaštite kojima se tijekom cijelog životnog ciklusa djelotvorno i učinkovito doprinosi i društvenoj uključenosti i uključivanju na tržište rada. Osim toga, rezultati tržišta rada mogli bi se poboljšati smanjenjem oporezivanja rada, prije svega za osobe s niskim dohotkom, te osiguravanjem pravednih poreznih sustava. Države članice europodručja koje su provele takve reforme otpornije su te ostvaruju bolje rezultate u području zaposlenosti i socijalne sigurnosti. Prilikom osmišljavanja takvih reformi potrebno je uzeti u obzir njihov mogući učinak na društvo. |
| --- | --- |

(5)

Tržišta rada u europodručju i dalje se postupno oporavljaju uz stalno smanjenje nezaposlenosti. Međutim, stope dugotrajne nezaposlenosti i nezaposlenosti mladih i dalje su visoke, dok su u više država članica siromaštvo, društvena isključenost i nejednakost i dalje ozbiljan problem. Unatoč napretku zahvaljujući reformama za poboljšanje otpornosti i sposobnosti prilagodbe tržištâ rada i dalje postoje znatne razlike unutar europodručja, što i dalje otežava njegovo neometano funkcioniranje. Dobro osmišljeno, pravedno i uključivo tržište rada te sustav socijalne zaštite, porezni sustav i sustav naknada nužni su za neometanu i trajnu preraspodjelu radne snage prema produktivnijim djelatnostima, za potporu integraciji ili reintegraciji osoba koje su u prijelazu s jednog radnog mjesta na drugo ili su isključene s tržišta rada, za smanjenje segmentacije i za promicanje gospodarske i socijalne konvergencije, među ostalim i povećanjem izgleda za kvalitetno zaposlenje. To će dovesti i do djelotvornije automatske stabilizacije te jačeg, održivog i uključivog rasta i zaposlenosti koji su važni za suočavanje sa socijalnim izazovima u europodručju.

Nužne reforme obuhvaćaju: i. promjene u zakonodavstvu u području zaštite radnih mjesta, usmjerene na pouzdane ugovorne odnose kojima se zaposlenicima i poslodavcima pružaju fleksibilnost i sigurnost, promiču tranzicije na tržištu rada, izbjegava stvaranje dvaju razreda tržišta rada i prema potrebi omogućuje prilagodba troškova rada, što je područje u kojem su napori za provedbu reformi bili posebno intenzivni proteklih godina; ii. poboljšanje vještina povećanjem uspješnosti i učinkovitosti sustava obrazovanja i sveobuhvatnih strategija cjeloživotnog učenja, s naglaskom na potrebe tržišta rada; iii. učinkovite aktivne politike tržišta rada kako bi se nezaposlenima, uključujući dugotrajno nezaposlene, pomoglo da se vrate na tržište rada i povećalo sudjelovanje na tržištu rada; i iv. moderne, održive i prikladne sustave socijalne zaštite kojima se tijekom cijelog životnog ciklusa djelotvorno i učinkovito doprinosi i društvenoj uključenosti i uključivanju na tržište rada. Osim toga, rezultati tržišta rada mogli bi se poboljšati smanjenjem oporezivanja rada, prije svega za osobe s niskim dohotkom, te osiguravanjem pravednih poreznih sustava. Države članice europodručja koje su provele takve reforme otpornije su te ostvaruju bolje rezultate u području zaposlenosti i socijalne sigurnosti. Prilikom osmišljavanja takvih reformi potrebno je uzeti u obzir njihov mogući učinak na društvo.

| (6) | Ostvaren je napredak u uspostavi bankovne unije, ali ona je i dalje nedovršena. U skladu s planom iz lipnja 2016., navedenim u zaključcima Vijeća od 16. lipnja 2016., nastavit će se rad na dovršetku bankovne unije u pogledu smanjenja rizika i podjele rizika, uključujući europski sustav osiguranja depozita i cilj da zajednički zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju postane operativan najkasnije do kraja prijelaznog razdoblja Fonda kako je definirano u Uredbi (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Iako se sveukupna otpornost bankovnog sektora europodručja povećala u usporedbi s razdobljem prije krize, pritisak na banke veći je zbog niza čimbenika, kao što su visoka razina loših kredita, neučinkoviti poslovni modeli i višak kapaciteta u određenim državama članicama, a sve to dovodi do niske profitabilnosti i u nekim slučajevima dovodi u pitanje održivost. Tim pritiskom ograničava se sposobnost banaka da kreditiraju gospodarstvo. Rizici se šire i na realno gospodarstvo u kojem je razina javnog i nefinancijskog privatnog duga u nekim državama članicama i dalje visoka. Potrebno je kontinuirano uredno razduživanje u privatnom sektoru tako da se dug održivih dužnika u poteškoćama utvrdi, servisira i prema potrebi restrukturira te da se dijelovi neodrživog duga riješe radi brže i učinkovitije prenamjene kapitala. U tom kontekstu za uspješan proces razduživanja kojim se potiče rast ključno je smanjiti još uvijek visoku razinu loših kredita i slijediti zajednička načela izrade okvira nesolventnosti za poduzeća i kućanstva, među ostalim i poboljšanjem nacionalnih postupaka u slučaju nesolventnosti i okvira za izvansudske nagodbe. |
| --- | --- |

(6)

Ostvaren je napredak u uspostavi bankovne unije, ali ona je i dalje nedovršena. U skladu s planom iz lipnja 2016., navedenim u zaključcima Vijeća od 16. lipnja 2016., nastavit će se rad na dovršetku bankovne unije u pogledu smanjenja rizika i podjele rizika, uključujući europski sustav osiguranja depozita i cilj da zajednički zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju postane operativan najkasnije do kraja prijelaznog razdoblja Fonda kako je definirano u Uredbi (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća (3). Iako se sveukupna otpornost bankovnog sektora europodručja povećala u usporedbi s razdobljem prije krize, pritisak na banke veći je zbog niza čimbenika, kao što su visoka razina loših kredita, neučinkoviti poslovni modeli i višak kapaciteta u određenim državama članicama, a sve to dovodi do niske profitabilnosti i u nekim slučajevima dovodi u pitanje održivost. Tim pritiskom ograničava se sposobnost banaka da kreditiraju gospodarstvo. Rizici se šire i na realno gospodarstvo u kojem je razina javnog i nefinancijskog privatnog duga u nekim državama članicama i dalje visoka. Potrebno je kontinuirano uredno razduživanje u privatnom sektoru tako da se dug održivih dužnika u poteškoćama utvrdi, servisira i prema potrebi restrukturira te da se dijelovi neodrživog duga riješe radi brže i učinkovitije prenamjene kapitala. U tom kontekstu za uspješan proces razduživanja kojim se potiče rast ključno je smanjiti još uvijek visoku razinu loših kredita i slijediti zajednička načela izrade okvira nesolventnosti za poduzeća i kućanstva, među ostalim i poboljšanjem nacionalnih postupaka u slučaju nesolventnosti i okvira za izvansudske nagodbe.

| (7) | Tijekom 2016. ostvaren je određeni napredak u pogledu inicijativa predstavljenih u izvješću petorice predsjednika pod naslovom „Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije” od 22. lipnja 2015., koje je pripremio predsjednik Europske komisije u bliskoj suradnji s predsjednicima Europskog vijeća, Europske središnje banke, Euroskupine i Europskog parlamenta” primjerice u pogledu povećane uloge dimenzije europodručja u europskom semestru, Preporuke Vijeća o nacionalnim odborima za produktivnost i uspostave Europskog fiskalnog odbora u okviru Komisije. U tijeku je i rad na poboljšanju transparentnosti i pojednostavnjenju fiskalnih pravila, a u studenome 2015. Komisija je podnijela prijedlog o europskom sustavu osiguranja depozita. Usto, prema izvješću petorice predsjednika pred nama su veći izazovi. Komisija je 1. ožujka 2017. izdala Bijelu knjigu o budućnosti Europe koja obuhvaća i budućnost EMU-a. Za postizanje dogovora o budućim operativnim mjerama potrebno je da sve države članice europodručja i institucije Unije dijele zajednički osjećaj odgovornosti i svrhe, a to vrijedi i za države članice izvan europodručja jer će se zahvaljujući snažnom EMU-u moći odlučnije riješiti izazovi s kojima se Unija suočava te će se pozitivno utjecati i na države članice izvan europodručja. U tom pogledu važno je da se rasprave o dovršetku EMU-a vode na otvoren i transparentan način u odnosu na države članice izvan europodručja, uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije, te da relevantne inicijative, prema potrebi na jednakoj osnovi, budu otvorene za države članice izvan europodručja. |
| --- | --- |

(7)

Tijekom 2016. ostvaren je određeni napredak u pogledu inicijativa predstavljenih u izvješću petorice predsjednika pod naslovom „Dovršenje europske ekonomske i monetarne unije” od 22. lipnja 2015., koje je pripremio predsjednik Europske komisije u bliskoj suradnji s predsjednicima Europskog vijeća, Europske središnje banke, Euroskupine i Europskog parlamenta” primjerice u pogledu povećane uloge dimenzije europodručja u europskom semestru, Preporuke Vijeća o nacionalnim odborima za produktivnost i uspostave Europskog fiskalnog odbora u okviru Komisije. U tijeku je i rad na poboljšanju transparentnosti i pojednostavnjenju fiskalnih pravila, a u studenome 2015. Komisija je podnijela prijedlog o europskom sustavu osiguranja depozita. Usto, prema izvješću petorice predsjednika pred nama su veći izazovi. Komisija je 1. ožujka 2017. izdala Bijelu knjigu o budućnosti Europe koja obuhvaća i budućnost EMU-a. Za postizanje dogovora o budućim operativnim mjerama potrebno je da sve države članice europodručja i institucije Unije dijele zajednički osjećaj odgovornosti i svrhe, a to vrijedi i za države članice izvan europodručja jer će se zahvaljujući snažnom EMU-u moći odlučnije riješiti izazovi s kojima se Unija suočava te će se pozitivno utjecati i na države članice izvan europodručja. U tom pogledu važno je da se rasprave o dovršetku EMU-a vode na otvoren i transparentan način u odnosu na države članice izvan europodručja, uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije, te da relevantne inicijative, prema potrebi na jednakoj osnovi, budu otvorene za države članice izvan europodručja.

| (8) | O aspektima zapošljavanja i socijalne politike ove Preporuke provedeno je savjetovanje s Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu, |
| --- | --- |

(8)

O aspektima zapošljavanja i socijalne politike ove Preporuke provedeno je savjetovanje s Odborom za zapošljavanje i Odborom za socijalnu zaštitu,

PREPORUČUJE da u razdoblju 2017. – 2018. države članice europodručja u okviru Euroskupine pojedinačno i zajednički poduzmu sljedeće:

| 1. | Provode politike kojima se kratkoročno i dugoročno podupire održiv i uključiv rast te poboljšava sposobnost prilagodbe, rebalansiranje i konvergencija. Daju prednost reformama kojima se povećava produktivnost, poboljšava institucionalno i poslovno okružje, uklanjaju prepreke ulaganjima i potiče stvaranje radnih mjesta. Države članice s deficitom tekućeg računa ili visokim vanjskim dugom trebale bi povećati produktivnost, a pritom ograničiti jedinične troškove rada. Države članice s velikim suficitom tekućeg računa trebale bi ponajprije provoditi mjere, uključujući strukturne reforme i poticanje ulaganja, kojima se pomaže jačanju njihove domaće potražnje i potencijala rasta. |
| --- | --- |

1.

Provode politike kojima se kratkoročno i dugoročno podupire održiv i uključiv rast te poboljšava sposobnost prilagodbe, rebalansiranje i konvergencija. Daju prednost reformama kojima se povećava produktivnost, poboljšava institucionalno i poslovno okružje, uklanjaju prepreke ulaganjima i potiče stvaranje radnih mjesta. Države članice s deficitom tekućeg računa ili visokim vanjskim dugom trebale bi povećati produktivnost, a pritom ograničiti jedinične troškove rada. Države članice s velikim suficitom tekućeg računa trebale bi ponajprije provoditi mjere, uključujući strukturne reforme i poticanje ulaganja, kojima se pomaže jačanju njihove domaće potražnje i potencijala rasta.

| 2. | Imaju za cilj primjerenu ravnotežu u fiskalnim politikama između potrebe da se osigura održivost i potrebe za poticanjem ulaganja kako bi se ojačao oporavak, time doprinoseći odgovarajućem općem smjeru fiskalne politike i uravnoteženijoj kombinaciji politika. Države članice za koje u skladu s procjenom Komisije postoji rizik da ne ispune svoje obveze u okviru PSR-a u 2017. trebale bi na toj osnovi pravodobno poduzeti dodatne mjere kako bi se osigurala usklađenost. S druge strane, države članice koje su nadmašile svoje srednjoročne ciljeve pozivaju se da nastave davati prioritet ulaganjima za poticanje mogućeg rasta, uz istodobno očuvanje dugoročne održivosti javnih financija. Države članice za koje se očekuje da će uglavnom biti usklađene s PSR-om u 2017. trebale bi osigurati usklađenost s PSR-om u okviru svojih nacionalnih proračunskih postupaka. Provode fiskalne politike uz puno poštovanje PSR-a te istodobno optimalno iskorištavaju fleksibilnost koja je sastavni dio postojećih pravila. Općenito, države članice trebale bi poboljšati sastav javnih financija stvaranjem više prostora za materijalna i nematerijalna ulaganja te osigurati učinkovito funkcioniranje nacionalnih fiskalnih okvira. |
| --- | --- |

2.

Imaju za cilj primjerenu ravnotežu u fiskalnim politikama između potrebe da se osigura održivost i potrebe za poticanjem ulaganja kako bi se ojačao oporavak, time doprinoseći odgovarajućem općem smjeru fiskalne politike i uravnoteženijoj kombinaciji politika. Države članice za koje u skladu s procjenom Komisije postoji rizik da ne ispune svoje obveze u okviru PSR-a u 2017. trebale bi na toj osnovi pravodobno poduzeti dodatne mjere kako bi se osigurala usklađenost. S druge strane, države članice koje su nadmašile svoje srednjoročne ciljeve pozivaju se da nastave davati prioritet ulaganjima za poticanje mogućeg rasta, uz istodobno očuvanje dugoročne održivosti javnih financija. Države članice za koje se očekuje da će uglavnom biti usklađene s PSR-om u 2017. trebale bi osigurati usklađenost s PSR-om u okviru svojih nacionalnih proračunskih postupaka. Provode fiskalne politike uz puno poštovanje PSR-a te istodobno optimalno iskorištavaju fleksibilnost koja je sastavni dio postojećih pravila. Općenito, države članice trebale bi poboljšati sastav javnih financija stvaranjem više prostora za materijalna i nematerijalna ulaganja te osigurati učinkovito funkcioniranje nacionalnih fiskalnih okvira.

| 3. | Provode reforme kojima se promiču konkurentnost, stvaranje radnih mjesta, kvaliteta radnih mjesta, otpornost te gospodarska i društvena konvergencija, na temelju djelotvornog socijalnog dijaloga. Trebale bi kombinirati: i. pouzdane ugovore o radu kojima se zaposlenicima i poslodavcima pružaju fleksibilnost i sigurnost; ii. kvalitetne i učinkovite sustave obrazovanja i osposobljavanja te sveobuhvatne strategije cjeloživotnog učenja usmjerene na potrebe tržišta rada; iii. učinkovite aktivne politike tržišta rada s ciljem potpore sudjelovanja na tržištu rada; iv. moderne, održive i prikladne sustave socijalne zaštite kojima se tijekom cijelog životnog ciklusa djelotvorno i učinkovito doprinosi društvenoj uključenosti i uključivanju na tržište rada. Smanje oporezivanje rada, prije svega za osobe s niskim dohotkom i u državama članicama u kojima je troškovna konkurentnost ispod prosjeka europodručja, te to smanjenje oporezivanja učine proračunski neutralnim u zemljama bez fiskalnog manevarskog prostora. |
| --- | --- |

3.

Provode reforme kojima se promiču konkurentnost, stvaranje radnih mjesta, kvaliteta radnih mjesta, otpornost te gospodarska i društvena konvergencija, na temelju djelotvornog socijalnog dijaloga. Trebale bi kombinirati: i. pouzdane ugovore o radu kojima se zaposlenicima i poslodavcima pružaju fleksibilnost i sigurnost; ii. kvalitetne i učinkovite sustave obrazovanja i osposobljavanja te sveobuhvatne strategije cjeloživotnog učenja usmjerene na potrebe tržišta rada; iii. učinkovite aktivne politike tržišta rada s ciljem potpore sudjelovanja na tržištu rada; iv. moderne, održive i prikladne sustave socijalne zaštite kojima se tijekom cijelog životnog ciklusa djelotvorno i učinkovito doprinosi društvenoj uključenosti i uključivanju na tržište rada. Smanje oporezivanje rada, prije svega za osobe s niskim dohotkom i u državama članicama u kojima je troškovna konkurentnost ispod prosjeka europodručja, te to smanjenje oporezivanja učine proračunski neutralnim u zemljama bez fiskalnog manevarskog prostora.

| 4. | U skladu s planom iz lipnja 2016. nastave rad na dovršetku bankovne unije u pogledu smanjenja rizika i podjele rizika, uključujući europski sustav osiguranja depozita i cilj da zajednički zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju postane operativan najkasnije do kraja prijelaznog razdoblja Fonda. Osmisle i provedu djelotvornu strategiju za cijelo europodručje radi nadopune djelovanja bonitetnog nadzora kako bi se riješilo pitanje rizika za održivost unutar bankovnog sektora, među ostalim u pogledu visoke razine loših kredita, neučinkovitih poslovnih modela i viška kapaciteta. Promiču uredno razduživanje u državama članicama s visokim razinama privatnog duga. |
| --- | --- |

4.

U skladu s planom iz lipnja 2016. nastave rad na dovršetku bankovne unije u pogledu smanjenja rizika i podjele rizika, uključujući europski sustav osiguranja depozita i cilj da zajednički zaštitni mehanizam za jedinstveni fond za sanaciju postane operativan najkasnije do kraja prijelaznog razdoblja Fonda. Osmisle i provedu djelotvornu strategiju za cijelo europodručje radi nadopune djelovanja bonitetnog nadzora kako bi se riješilo pitanje rizika za održivost unutar bankovnog sektora, među ostalim u pogledu visoke razine loših kredita, neučinkovitih poslovnih modela i viška kapaciteta. Promiču uredno razduživanje u državama članicama s visokim razinama privatnog duga.

| 5. | Ostvare napredak u dovršetku EMU-a, uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije te na otvoren i transparentan način u odnosu na države članice izvan europodručja. Dodatno unaprijede postojeće inicijative i rad na dugoročnim pitanjima EMU-a, uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije o budućnosti Europe. |
| --- | --- |

5.

Ostvare napredak u dovršetku EMU-a, uz puno poštovanje unutarnjeg tržišta Unije te na otvoren i transparentan način u odnosu na države članice izvan europodručja. Dodatno unaprijede postojeće inicijative i rad na dugoročnim pitanjima EMU-a, uzimajući u obzir Bijelu knjigu Komisije o budućnosti Europe.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. ožujka 2017.

Za Vijeće

Predsjednik

E. SCICLUNA

---

(1)  Preporuka Vijeća od 20. rujna 2016. o osnivanju nacionalnih odbora za produktivnost (2016/C 349/01) (SL C 349, 24.9.2016., str. 1.).

1

(2)  Uredba (EU) 2015/1017 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. lipnja 2015. o Europskom fondu za strateška ulaganja, Europskom savjetodavnom centru za ulaganja i Europskom portalu projekata ulaganja i o izmjeni uredaba (EU) br. 1291/2013 i (EU) br. 1316/2013 – Europski fond za strateška ulaganja (SL L 169, 1.7.2015., str. 1.).

2

(3)  Uredba (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1.).

3

---

IV Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 24.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 92/6

---

Tečajna lista eura (1)

23. ožujka 2017.

(2017/C 92/02)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,0786 |
| JPY | japanski jen | 119,36 |
| DKK | danska kruna | 7,4356 |
| GBP | funta sterlinga | 0,86273 |
| SEK | švedska kruna | 9,5095 |
| CHF | švicarski franak | 1,0700 |
| ISK | islandska kruna | |
| NOK | norveška kruna | 9,1478 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 27,021 |
| HUF | mađarska forinta | 309,22 |
| PLN | poljski zlot | 4,2685 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,5555 |
| TRY | turska lira | 3,9038 |
| AUD | australski dolar | 1,4132 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4387 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,3780 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,5303 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5086 |
| KRW | južnokorejski von | 1 207,38 |
| ZAR | južnoafrički rand | 13,4933 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,4268 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4178 |
| IDR | indonezijska rupija | 14 363,72 |
| MYR | malezijski ringit | 4,7771 |
| PHP | filipinski pezo | 54,309 |
| RUB | ruski rubalj | 62,2001 |
| THB | tajlandski baht | 37,320 |
| BRL | brazilski real | 3,3608 |
| MXN | meksički pezo | 20,5962 |
| INR | indijska rupija | 70,6095 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,0786

JPY

japanski jen

119,36

DKK

danska kruna

7,4356

GBP

funta sterlinga

0,86273

SEK

švedska kruna

9,5095

CHF

švicarski franak

1,0700

ISK

islandska kruna

NOK

norveška kruna

9,1478

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

27,021

HUF

mađarska forinta

309,22

PLN

poljski zlot

4,2685

RON

rumunjski novi leu

4,5555

TRY

turska lira

3,9038

AUD

australski dolar

1,4132

CAD

kanadski dolar

1,4387

HKD

hongkonški dolar

8,3780

NZD

novozelandski dolar

1,5303

SGD

singapurski dolar

1,5086

KRW

južnokorejski von

1 207,38

ZAR

južnoafrički rand

13,4933

CNY

kineski renminbi-juan

7,4268

HRK

hrvatska kuna

7,4178

IDR

indonezijska rupija

14 363,72

MYR

malezijski ringit

4,7771

PHP

filipinski pezo

54,309

RUB

ruski rubalj

62,2001

THB

tajlandski baht

37,320

BRL

brazilski real

3,3608

MXN

meksički pezo

20,5962

INR

indijska rupija

70,6095

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

| 24.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 92/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 92/7

---

ODLUKA KOMISIJE

оd 21. ožujka 2017.

o zamjeni člana skupine dionika platforme REFIT

(2017/C 92/03)

EUROPSKA KOMISIJA,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije,

uzimajući u obzir Odluku Komisije C(2015) 3261 final od 19. svibnja 2015. o uspostavi platforme REFIT, a posebno njezin članak 4.,

budući da:

| (1) | Člankom 4. Odluke C(2015) 3261 final o uspostavi platforme REFIT (dalje u tekstu: „platforma”) predviđeno je da se platforma sastoji od „skupine predstavnika vlada” i „skupine dionika”, koja se sastoji od najviše 20 stručnjaka, od kojih dva stručnjaka predstavljaju Europski gospodarski i socijalni odbor i Odbor Regija, a ostali stručnjaci predstavnici su poslovnog sektora (uključujući MSP-ove) i socijalnih partnera i organizacija civilnog društva, koji imaju neposredno iskustvo u primjeni zakonodavstva Unije. Stručnjaci u skupini dionika imenuju se za djelovanje u osobnom svojstvu ili za zastupanje zajedničkog interesa više dionika. |
| --- | --- |

(1)

Člankom 4. Odluke C(2015) 3261 final o uspostavi platforme REFIT (dalje u tekstu: „platforma”) predviđeno je da se platforma sastoji od „skupine predstavnika vlada” i „skupine dionika”, koja se sastoji od najviše 20 stručnjaka, od kojih dva stručnjaka predstavljaju Europski gospodarski i socijalni odbor i Odbor Regija, a ostali stručnjaci predstavnici su poslovnog sektora (uključujući MSP-ove) i socijalnih partnera i organizacija civilnog društva, koji imaju neposredno iskustvo u primjeni zakonodavstva Unije. Stručnjaci u skupini dionika imenuju se za djelovanje u osobnom svojstvu ili za zastupanje zajedničkog interesa više dionika.

| (2) | Člankom 4. stavkom 4. Odluke predviđeno je da Komisija na prijedlog prvog potpredsjednika Komisije imenuje članove skupine dionika, odabrane među kandidatima koji imaju neposredno iskustvo u primjeni zakonodavstva Unije i koji su se odazvali pozivu na natječaj. Pri imenovanju potrebno je osigurati, u najvećoj mogućoj mjeri, uravnoteženu zastupljenost različitih sektora, interesa i regija Unije te spolova. Člankom 4. stavkom 5. Odluke predviđeno je da se članovi imenuju za razdoblje do 31. listopada 2019. U skladu s člankom 4. stavkom 6. Odluke članovi koji podnesu ostavku mogu biti zamijenjeni tijekom preostalog razdoblja njihova mandata. |
| --- | --- |

(2)

Člankom 4. stavkom 4. Odluke predviđeno je da Komisija na prijedlog prvog potpredsjednika Komisije imenuje članove skupine dionika, odabrane među kandidatima koji imaju neposredno iskustvo u primjeni zakonodavstva Unije i koji su se odazvali pozivu na natječaj. Pri imenovanju potrebno je osigurati, u najvećoj mogućoj mjeri, uravnoteženu zastupljenost različitih sektora, interesa i regija Unije te spolova. Člankom 4. stavkom 5. Odluke predviđeno je da se članovi imenuju za razdoblje do 31. listopada 2019. U skladu s člankom 4. stavkom 6. Odluke članovi koji podnesu ostavku mogu biti zamijenjeni tijekom preostalog razdoblja njihova mandata.

| (3) | Odlukom Komisije C(2015) 9063 final od 16. prosinca 2015. o imenovanju članova skupine dionika platforme REFIT (1) predviđeno je da ako član skupine dionika prestane biti član za vrijeme mandata platforme, prvi potpredsjednik može predložiti njegovu zamjenu s prvotnog popisa kandidata koji su se odazvali pozivu na iskaz interesa za članstvo u skupini dionika. |
| --- | --- |

(3)

Odlukom Komisije C(2015) 9063 final od 16. prosinca 2015. o imenovanju članova skupine dionika platforme REFIT (1) predviđeno je da ako član skupine dionika prestane biti član za vrijeme mandata platforme, prvi potpredsjednik može predložiti njegovu zamjenu s prvotnog popisa kandidata koji su se odazvali pozivu na iskaz interesa za članstvo u skupini dionika.

| (4) | Nakon što je 26. rujna 2016. član skupine dionika g. Pierre Baussand podnio ostavku, prvi potpredsjednik predložio je da gđa Nina Renshaw zamijeni g. Baussanda tijekom preostalog razdoblja njegova mandata, |
| --- | --- |

(4)

Nakon što je 26. rujna 2016. član skupine dionika g. Pierre Baussand podnio ostavku, prvi potpredsjednik predložio je da gđa Nina Renshaw zamijeni g. Baussanda tijekom preostalog razdoblja njegova mandata,

ODLUČILA JE:

Jedini članak

Gđa Nina Renshaw imenuje se članicom skupine dionika platforme REFIT za razdoblje do 31. listopada 2019.

Sastavljeno u Bruxellesu 21. ožujka 2017.

Za Komisiju

Frans TIMMERMANS

Prvi potpredsjednik

---

(1)  SL C 425, 18.12.2015., str. 8.

1

---

PRILOG

| Ime | Državljanstvo | Zastupa zajednički interes dionika u određenom području politike | Sadašnji poslodavac |
| --- | --- | --- | --- |
| Gđa Nina Renshaw | UK | DA | Europski savez za javno zdravstvo (EPHA) |

Ime

Državljanstvo

Zastupa zajednički interes dionika u određenom području politike

Sadašnji poslodavac

Gđa Nina Renshaw

UK

DA

Europski savez za javno zdravstvo (EPHA)

---

| 24.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 92/9

---

Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije

(2017/C 92/04)

U skladu s člankom 9. stavkom 1. točkom (a) Uredbe Vijeća (EEZ) br. 2658/87 (1) Napomene s objašnjenjem kombinirane nomenklature Europske unije (2) mijenjaju se kako slijedi:

Na stranici 95. između napomene s objašnjenjem uz podbroj KN-a „2103 90 30 aromatične gorke tvari s volumnim udjelom alkohola 44,2 do 49,2 vol. %, s masenim udjelom gorčice (gencijane), začina i raznih sastojaka 1,5 do 6 % i masenim udjelom šećera 4 do 10 %, u spremnicima obujma 0,5 l ili manjeg” i napomene s objašnjenjem uz tarifni broj KN-a 2104„Juhe i mesne juhe (temeljci) te pripravci za njih; homogenizirani složeni prehrambeni proizvodi homogenizirani složeni prehrambeni proizvodi” umeće se sljedeći tekst:

| „2103 90 90 | ostalo

  Ovaj tarifni podbroj obuhvaća proizvode koji bi inače bili obuhvaćeni poglavljem 22, pripremljene za kulinarske svrhe i zato nepogodne za uporabu kao pića.
  Ovaj tarifni podbroj posebno obuhvaća „alkohol za kuhanje”, proizvod koji se kolokvijalno naziva „vino za kuhanje”, „konjak za kuhanje” i „vinjak za kuhanje”. Vino za kuhanje sastoji se od običnog vina ili od dealkoholiziranog vina ili mješavine obaju vina, kojoj je dodana sol ili kombinacija nekoliko začina (npr. sol i papar), zbog čega je taj proizvod nepogodan za uporabu kao piće. Općenito, ti proizvodi sadrže barem 5 g/l soli.” |
| --- | --- |

„2103 90 90

ostalo

Ovaj tarifni podbroj obuhvaća proizvode koji bi inače bili obuhvaćeni poglavljem 22, pripremljene za kulinarske svrhe i zato nepogodne za uporabu kao pića.

Ovaj tarifni podbroj posebno obuhvaća „alkohol za kuhanje”, proizvod koji se kolokvijalno naziva „vino za kuhanje”, „konjak za kuhanje” i „vinjak za kuhanje”. Vino za kuhanje sastoji se od običnog vina ili od dealkoholiziranog vina ili mješavine obaju vina, kojoj je dodana sol ili kombinacija nekoliko začina (npr. sol i papar), zbog čega je taj proizvod nepogodan za uporabu kao piće. Općenito, ti proizvodi sadrže barem 5 g/l soli.”

---

(1)  Uredba Vijeća (EEZ) br. 2658/87 od 23. srpnja 1987. o tarifnoj i statističkoj nomenklaturi i o Zajedničkoj carinskoj tarifi (SL L 256, 7.9.1987., str. 1.).

1

(2)  SL C 76, 4.3.2015., str. 1.

2

---

V Objave

ADMINISTRATIVNI POSTUPCI

Europska agencija za sigurnost hrane

| 24.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 92/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 92/10

---

Poziv na iskaz interesa za mjesto člana Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane

(2017/C 92/05)

Primaju se prijave za sedam od ukupno četrnaest mjesta u članstvu Upravnog vijeća Europske agencije za sigurnost hrane, osnovane Uredbom (EZ) br. 178/2002 Europskog parlamenta i Vijeća od 28. siječnja 2002. o utvrđivanju općih načela i uvjeta zakona o hrani, osnivanju Europske agencije za sigurnost hrane te utvrđivanju postupaka u područjima sigurnosti hrane (1). Sjedište je Agencije u Parmi (Italija).

Europska agencija za sigurnost hrane

Europska agencija za sigurnost hrane (EFSA) temelj je sustava Europske unije za procjenu rizika u području sigurnosti hrane i hrane za životinje. Agencija je osnovana u svrhu pružanja znanstvenih savjeta i potpore za zakonodavstvo i politike Unije u svim područjima koja imaju izravan ili neizravan utjecaj na sigurnost hrane i hrane za životinje te u pogledu usko povezanih pitanja u području zdravlja i dobrobiti životinja te zdravlja bilja. Agencija pruža neovisne informacije o navedenim pitanjima i obavješćuje o rizicima. Njezina misija uključuje i davanje znanstvenih savjeta u brojnim područjima propisa o hrani i hrani za životinje te kad god je to propisano zakonodavstvom Unije, uključujući nove prehrambene tehnologije, primjerice GMO-ove. Zbog svoje neovisnosti, znanstvene kvalitete mišljenja i informacija koje pruža javnosti, transparentnosti postupaka i marljivosti u izvršavanju zadaća, Agencija je široko priznata kao referentna točka. Uz to što raspolaže vlastitim stručnim osobljem, Agenciji pomažu i mreže nadležnih organizacija u EU-u.

Pravni kontekst

U skladu s člankom 25. prethodno navedene uredbe „članovi Upravnoga vijeća imenuju se po kriteriju osiguranja najvišega standarda stručnosti, širokog raspona odgovarajućeg iskustva i, u skladu s navedenim, najšire moguće geografske rasprostranjenosti unutar Zajednice”. Osim toga, četiri člana Upravnog vijeća „moraju imati iskustva u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu”.

Nadalje, uvodnom izjavom 40. navedene uredbe utvrđuje se da je „prijeko [...] potrebna suradnja s državama članicama”, a u uvodnoj izjavi 41. navodi se da bi „trebalo imenovati Upravni odbor na način koji jamči najviši standard nadležnosti, široki raspon odgovarajuće stručnosti, na primjer u upravljanju ili javnoj upravi i najširu moguću geografsku distribuciju unutar Zajednice. Prethodno navedeno bi se trebalo olakšati sustavom rotacije članova Upravnog odbora koji potječu iz različitih država tako da se nijedno mjesto ne rezervira za državljane neke određene države članice.”

Uloga i način rada Upravnog vijeća

Upravno vijeće posebno je zaduženo za sljedeće:

| — | opće praćenje rada Agencije kako bi osigurao da Agencija ispunjava svoju misiju i izvršava povjerene joj zadaće u skladu sa svojim mandatom i u duhu neovisnosti i transparentnosti, |
| --- | --- |

—

opće praćenje rada Agencije kako bi osigurao da Agencija ispunjava svoju misiju i izvršava povjerene joj zadaće u skladu sa svojim mandatom i u duhu neovisnosti i transparentnosti,

| — | imenovanje ravnatelja s popisa kandidata koji sastavlja Komisija te, prema potrebi, njegovo ili njezino razrješenje, |
| --- | --- |

—

imenovanje ravnatelja s popisa kandidata koji sastavlja Komisija te, prema potrebi, njegovo ili njezino razrješenje,

| — | imenovanje članova Znanstvenog odbora i znanstvenih panela, koji su odgovorni za pružanje znanstvenih mišljenja Agencije, |
| --- | --- |

—

imenovanje članova Znanstvenog odbora i znanstvenih panela, koji su odgovorni za pružanje znanstvenih mišljenja Agencije,

| — | donošenje godišnjih i višegodišnjih programa rada Agencije te općeg izvješća o godišnjim aktivnostima, |
| --- | --- |

—

donošenje godišnjih i višegodišnjih programa rada Agencije te općeg izvješća o godišnjim aktivnostima,

| — | donošenje internih pravila i financijskih propisa Agencije. |
| --- | --- |

—

donošenje internih pravila i financijskih propisa Agencije.

Rad Upravnog vijeća odvija se na javnim sjednicama, zatvorenim sastancima i putem korespondencije. Dokumenti EFSA-e i korespondencija Upravnog vijeća sastavljaju se na engleskom jeziku te se i zatvoreni sastanci održavaju na engleskome. Upravno vijeće sastaje se četiri do šest puta godišnje, uglavnom u Parmi.

Sastav Upravnog vijeća

Upravno vijeće sastoji se od četrnaest članova i jednog predstavnika Komisije, kako je navedeno u članku 25. stavku 1. Uredbe (EZ) br. 178/2002 (2). Četiri člana moraju imati iskustva u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu. Mandat sedmero članova sadašnjeg Upravnog vijeća istječe 30. lipnja 2018. u skladu s Odlukom Vijeća 2014/C 192/02 (3). Mandat ostalih sedmero članova istječe 30. lipnja 2020. u skladu s Odlukom Vijeća 2016/C 223/08 (4).

Imena sadašnjih članova Upravnog vijeća dostupna su na web-mjestu EFSA-e https://www.efsa.europa.eu/en/people/mbmembers.

Ova se objava odnosi na prijave za mjesta onih sedmero članova Upravnog vijeća čiji mandat istječe 30. lipnja 2018.

Tražene kvalifikacije i kriteriji odabira

Članovi Upravnog vijeća zadovoljavaju najviše standarde osposobljenosti, raspolažu širokim rasponom stručnih znanja te se obvezuju na neovisno djelovanje.

Da bi mogli biti izabrani za ovo mjesto, kandidati moraju biti državljani jedne od država članica EU-a i dokazati sljedeće:

| 1. | da imaju najmanje petnaest godina iskustva u jednom od pet područja stručnosti navedenih u nastavku, ili više njih, od čega najmanje pet godina na višoj razini odgovornosti:






  — | pružanje neovisnih znanstvenih savjeta te znanstvene i tehničke podrške pri pripremi zakonodavstva i politika Europske unije u svim područjima koja imaju izravan ili neizravan utjecaj na sigurnost hrane i hrane za životinje, |
| --- | --- | --- |

1.

da imaju najmanje petnaest godina iskustva u jednom od pet područja stručnosti navedenih u nastavku, ili više njih, od čega najmanje pet godina na višoj razini odgovornosti:

—

pružanje neovisnih znanstvenih savjeta te znanstvene i tehničke podrške pri pripremi zakonodavstva i politika Europske unije u svim područjima koja imaju izravan ili neizravan utjecaj na sigurnost hrane i hrane za životinje,

| — | upravljanje i javna uprava (uključujući ljudske resurse te pravne i financijske aspekte), |
| --- | --- |

—

upravljanje i javna uprava (uključujući ljudske resurse te pravne i financijske aspekte),

| — | razvoj politika kojima se osiguravaju integritet, neovisnost, transparentnost, etičko postupanje te pružanje savjeta visoke znanstvene kvalitete uz istodobno zadržavanje ugleda pouzdane osobe među dionicima, |
| --- | --- |

—

razvoj politika kojima se osiguravaju integritet, neovisnost, transparentnost, etičko postupanje te pružanje savjeta visoke znanstvene kvalitete uz istodobno zadržavanje ugleda pouzdane osobe među dionicima,

| — | učinkovito obavješćivanje i informiranje javnosti o znanstvenom radu, |
| --- | --- |

—

učinkovito obavješćivanje i informiranje javnosti o znanstvenom radu,

| — | osiguravanje potrebne usklađenosti među funkcijama procjene rizika, upravljanja rizikom i obavješćivanja o riziku; |
| --- | --- |

—

osiguravanje potrebne usklađenosti među funkcijama procjene rizika, upravljanja rizikom i obavješćivanja o riziku;

| 2. | da imaju najmanje pet godina radnog iskustva u području sigurnosti hrane i hrane za životinje ili drugim područjima koja su povezana s misijom Agencije, posebice u području zdravlja i dobrobiti životinja, zaštite okoliša, zdravlja biljaka i prehrane; |
| --- | --- |

2.

da imaju najmanje pet godina radnog iskustva u području sigurnosti hrane i hrane za životinje ili drugim područjima koja su povezana s misijom Agencije, posebice u području zdravlja i dobrobiti životinja, zaštite okoliša, zdravlja biljaka i prehrane;

| 3. | da su sposobni raditi u višejezičnom, višekulturnom i višedisciplinarnom okruženju; |
| --- | --- |

3.

da su sposobni raditi u višejezičnom, višekulturnom i višedisciplinarnom okruženju;

| 4. | da se obvezuju djelovati neovisno:
  od njih se očekuje da poštuju najviše standarde etičkog ponašanja, da postupaju pošteno, neovisno, nepristrano, razborito i ne ravnaju se vlastitim interesima te da izbjegavaju svaku situaciju koja bi mogla dovesti do osobnog sukoba interesa. |
| --- | --- |

4.

da se obvezuju djelovati neovisno:

od njih se očekuje da poštuju najviše standarde etičkog ponašanja, da postupaju pošteno, neovisno, nepristrano, razborito i ne ravnaju se vlastitim interesima te da izbjegavaju svaku situaciju koja bi mogla dovesti do osobnog sukoba interesa.

Kandidati će biti ocijenjeni na temelju komparativne analize njihovih sposobnosti te na temelju njihove predanosti neovisnom djelovanju, pri čemu će se primjenjivati sljedeći kriteriji:

| — | stručnost i sposobnost učinkovitog doprinosa jednom od navedenih područja stručnosti ili više njih, |
| --- | --- |

—

stručnost i sposobnost učinkovitog doprinosa jednom od navedenih područja stručnosti ili više njih,

| — | stručnost u području sigurnosti hrane i hrane za životinje ili drugim područjima koja su povezana s misijom Agencije, |
| --- | --- |

—

stručnost u području sigurnosti hrane i hrane za životinje ili drugim područjima koja su povezana s misijom Agencije,

| — | sposobnost rada u višejezičnom, višekulturnom i višedisciplinarnom okruženju. |
| --- | --- |

—

sposobnost rada u višejezičnom, višekulturnom i višedisciplinarnom okruženju.

Popis kandidata koji su ušli u uži izbor analizirat će se i s obzirom na sljedeće zahtjeve u pogledu sastava Upravnog vijeća:

| — | uravnoteženost zajedničkog stručnog znanja članova Upravnog vijeća |
| --- | --- |

—

uravnoteženost zajedničkog stručnog znanja članova Upravnog vijeća

| — | najšira moguća geografska zastupljenost na temelju rotacije članova Upravnog vijeća različitih državljanstava. |
| --- | --- |

—

najšira moguća geografska zastupljenost na temelju rotacije članova Upravnog vijeća različitih državljanstava.

Kandidati moraju ispuniti obrazac za elektroničku prijavu i obrazac izjave o interesima, koji uključuju posebne obveze i izjave za koje jamče svojom čašću. Nakon što ih imenuje Vijeće, svake će godine morati dati pisanu izjavu o interesima te na svakom sastanku Upravnog vijeća navesti sve svoje interese za koje bi se moglo smatrati da dovode u pitanje njihovu neovisnost u pogledu točaka dnevnoga reda.

Svrha je izjave o interesima dokazati da je kandidat sposoban obavljati funkciju člana Upravnog vijeća EFSA-e u skladu s EFSA-inim internim pravilima o neovisnosti (http://www.efsa.europa.eu/en/values/independence.htm) i kodeksom ponašanja Upravnog vijeća EFSA-e (Code of Conduct of the EFSA Management Board). Tim se pravilima propisuje da se članovi Upravnog vijeća moraju suzdržati od sudjelovanja u bilo kojoj aktivnosti koja bi mogla dovesti do sukoba interesa ili kod javnosti stvoriti dojam da postoji sukob interesa.

Uzet će se u obzir poseban položaj kandidata koji se prijavljuju na mjesta članova koji imaju iskustva u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu. Vidjeti odjeljak u nastavku naslovljen: „Članovi Upravnog vijeća koji imaju iskustva u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu”.

Sudjelovanje na sastancima Upravnog vijeća/Povrat troškova i nadoknade

Članovi se moraju čvrsto obvezati da će sudjelovati na sastancima Upravnog vijeća. Na obrascu prijave moraju stoga potvrditi da će moći aktivno sudjelovati u Upravnom vijeću. Predviđa se da će se Upravno vijeće sastajati četiri do šest puta godišnje. Članovi Upravnog vijeća ne primaju naknadu, ali im se nadoknađuju uobičajeni troškovi putovanja i imaju pravo na dnevnicu. Troškove smještaja izravno plaća EFSA. Članovi primaju i nadoknadu za sudjelovanje na sastancima u skladu s člankom 3. Pravila o povratu troškova, kojim se utvrđuje sljedeće: „Za svako cjelodnevno sudjelovanje na sastanku plaća se posebna nadoknada u iznosu od 385 EUR. Za poludnevni sastanak ili poludnevno sudjelovanje plaća se polovina te nadoknade.”

Članovi Upravnog vijeća koji imaju iskustva u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu

Kandidati moraju u prijavi navesti i obrazložiti žele li da ih se uzme u obzir za mjesto jednoga od četiri člana Upravnog vijeća koji imaju iskustva u radu u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu. U obrazloženju je potrebno navesti podatke o iskustvu stečenom radom u organizacijama koje predstavljaju potrošače i ostale interese u prehrambenom lancu.

Imenovanje i trajanje mandata

Uz iznimku predstavnika Komisije, kojega imenuje Komisija, članove Upravnog vijeća imenuje Vijeće, nakon savjetovanja s Europskim parlamentom, s popisa koji će Komisija sastaviti na temelju ovog poziva na iskaz interesa. Mandat traje četiri godine i može se jednom produljiti. Kandidatima napominjemo da će se Komisijin popis javno objaviti te da imaju pravo prigovora na objavu svojega imena tako što će o tome obavijestiti Komisiju na adresu navedenu u posebnoj izjavi o zaštiti osobnih podataka koja se odnosi na ovaj poziv (vidjeti i odjeljak u nastavku naslovljen „Zaštita osobnih podataka”). Ostvarivanje tog prava ne dovodi u pitanje kandidatovu prijavu. Osobe koje budu uvrštene na Komisijin popis, a ne budu imenovane, mogu biti uvrštene na popis uspješnih kandidata koji će se upotrijebiti ako se pojavi potreba za zamjenom članova koji nisu u mogućnosti završiti svoj mandat.

Jednake mogućnosti

Pomno će se paziti da ne dođe ni do kakvog oblika diskriminacije te se na prijavu osobito potiču žene.

Postupak prijave i rok za prijavu

Prijave moraju ispunjavati zahtjeve navedene u nastavku; u protivnom se neće razmatrati:

| (1) | Zainteresirane se osobe potiče da se prijave putem elektroničkog sustava na web-mjestu: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.
  Elektronička prijava mora sadržavati dva privitka:






  a) | vlastoručno potpisan obrazac izjave o interesima; obrazac je dostupan na sljedećoj adresi: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en; |
| --- | --- | --- |

(1)

Zainteresirane se osobe potiče da se prijave putem elektroničkog sustava na web-mjestu: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

Elektronička prijava mora sadržavati dva privitka:

a)

vlastoručno potpisan obrazac izjave o interesima; obrazac je dostupan na sljedećoj adresi: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en;

| b) | životopis duljine najmanje 1,5 stranice, a najviše 3 stranice. |
| --- | --- |

b)

životopis duljine najmanje 1,5 stranice, a najviše 3 stranice.

| (2) | Nakon uspješnog podnošenja elektroničke prijave, elektronički sustav kreira registracijski broj. Ako se ne kreira registracijski broj, prijava nije registrirana.
  U slučaju tehničkih problema obratite se elektroničkom poštom na adresu sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Kandidati ne mogu pratiti postupak obrade svoje prijave na internetu. |
| --- | --- |

(2)

Nakon uspješnog podnošenja elektroničke prijave, elektronički sustav kreira registracijski broj. Ako se ne kreira registracijski broj, prijava nije registrirana.

U slučaju tehničkih problema obratite se elektroničkom poštom na adresu sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Kandidati ne mogu pratiti postupak obrade svoje prijave na internetu.

| (3) | Obrazac za prijavu, obrazac izjave o interesima, životopis i svi popratni dokumenti moraju biti ispunjeni na jednom od službenih jezika Europske unije. Međutim, radi lakše provedbe postupka odabira poželjno je, ali ne i obvezno, priložiti sažetak radnog iskustva i druge relevantne podatke na engleskom jeziku. Sve se prijave smatraju povjerljivima. Popratni se dokumenti moraju dostaviti kasnije ako budu zatraženi. |
| --- | --- |

(3)

Obrazac za prijavu, obrazac izjave o interesima, životopis i svi popratni dokumenti moraju biti ispunjeni na jednom od službenih jezika Europske unije. Međutim, radi lakše provedbe postupka odabira poželjno je, ali ne i obvezno, priložiti sažetak radnog iskustva i druge relevantne podatke na engleskom jeziku. Sve se prijave smatraju povjerljivima. Popratni se dokumenti moraju dostaviti kasnije ako budu zatraženi.

| (4) | Želite li ispuniti prijavu na službenom jeziku Europske unije koji nije engleski, možete ispuniti obrazac na tom jeziku ili se obratiti tajništvu nadležnom za ovaj poziv za iskaz interesa na adresu elektroničke pošte sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu i zatražiti obrazac za prijavu na željenom jeziku. Tajništvo će vam dostaviti obrazac za prijavu u formatu Word. |
| --- | --- |

(4)

Želite li ispuniti prijavu na službenom jeziku Europske unije koji nije engleski, možete ispuniti obrazac na tom jeziku ili se obratiti tajništvu nadležnom za ovaj poziv za iskaz interesa na adresu elektroničke pošte sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu i zatražiti obrazac za prijavu na željenom jeziku. Tajništvo će vam dostaviti obrazac za prijavu u formatu Word.

| (5) | Svi iskazi interesa smatraju se povjerljivima. |
| --- | --- |

(5)

Svi iskazi interesa smatraju se povjerljivima.

| (6) | Konačni rok za podnošenja prijava jest 19. svibnja 2017. u 12:00 sati (podne), prema briselskom vremenu. |
| --- | --- |

(6)

Konačni rok za podnošenja prijava jest 19. svibnja 2017. u 12:00 sati (podne), prema briselskom vremenu.

| (7) | Prijava mora biti u cijelosti ispunjena te se rok mora poštovati. Kandidatima preporučujemo da prijavu ne odgađaju do zadnjih nekoliko dana jer bi zbog mogućih problema s internetskom vezom mogli propustiti priliku da prijavu podnesu prije isteka roka. Prijave se ne prihvaćaju nakon isteka roka za njihovo podnošenje. |
| --- | --- |

(7)

Prijava mora biti u cijelosti ispunjena te se rok mora poštovati. Kandidatima preporučujemo da prijavu ne odgađaju do zadnjih nekoliko dana jer bi zbog mogućih problema s internetskom vezom mogli propustiti priliku da prijavu podnesu prije isteka roka. Prijave se ne prihvaćaju nakon isteka roka za njihovo podnošenje.

| (8) | Prihvaćaju se prijave poslane elektroničkom poštom koje ispunjavaju zahtjeve navedene u točki (3). U pravilu se ne prihvaćaju prijave poslane običnom poštom, faksom ili dostavljene osobno, kao ni poslane izravno Europskoj agenciji za sigurnost hrane. |
| --- | --- |

(8)

Prihvaćaju se prijave poslane elektroničkom poštom koje ispunjavaju zahtjeve navedene u točki (3). U pravilu se ne prihvaćaju prijave poslane običnom poštom, faksom ili dostavljene osobno, kao ni poslane izravno Europskoj agenciji za sigurnost hrane.

| (9) | Podnošenjem prijave kandidati prihvaćaju postupke i uvjete opisane u ovom pozivu i dokumentima na koje se u njemu upućuje. Pri sastavljanju prijave kandidati ne smiju ni u kojem slučaju upućivati na dokumente podnesene u prijašnjim prijavama (primjer: ne prihvaćaju se fotokopije prijašnjih prijava). Svako pogrešno prikazivanje traženih podataka može dovesti do isključenja iz ovog poziva. |
| --- | --- |

(9)

Podnošenjem prijave kandidati prihvaćaju postupke i uvjete opisane u ovom pozivu i dokumentima na koje se u njemu upućuje. Pri sastavljanju prijave kandidati ne smiju ni u kojem slučaju upućivati na dokumente podnesene u prijašnjim prijavama (primjer: ne prihvaćaju se fotokopije prijašnjih prijava). Svako pogrešno prikazivanje traženih podataka može dovesti do isključenja iz ovog poziva.

| (10) | Svi kandidati koji se prijave na ovaj poziv na iskaz interesa bit će obaviješteni o ishodu postupka odabira. |
| --- | --- |

(10)

Svi kandidati koji se prijave na ovaj poziv na iskaz interesa bit će obaviješteni o ishodu postupka odabira.

Zaštita osobnih podataka

Komisija jamči da se osobni podatci kandidata obrađuju na način propisan Uredbom (EZ) br. 45/2001 Europskog parlamenta i Vijeća od 18. prosinca 2000. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka u institucijama i tijelima Zajednice i o slobodnom kretanju takvih podataka (5). To se posebno odnosi na povjerljivost i sigurnost takvih podataka. Detaljnije informacije o opsegu, svrsi i načinu obrade njihovih osobnih podataka u kontekstu ovog poziva kandidati mogu pronaći u posebnoj izjavi o zaštiti osobnih podataka objavljenoj na web-mjestu poziva na sljedećoj adresi: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

---

(1)  SL L 31, 1.2.2002., str. 1.

(2)  SL L 31, 1.2.2002., str. 13.

(3)  SL C 192, 21.6.2014., str. 2.

(4)  SL C 223/7, 21.6.2016., str. 7.

(5)  SL L 8, 12.1.2001., str. 1.

---

DRUGI AKTI

Europska komisija

| 24.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 92/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 92/14

---

Objava zahtjeva u skladu s člankom 50. stavkom 2. točkom (a) Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o sustavima kvalitete za poljoprivredne i prehrambene proizvode

(2017/C 92/06)

Ova je objava temelj za podnošenje prigovora na zahtjev u skladu s člankom 51. Uredbe (EU) br. 1151/2012 Europskog parlamenta i Vijeća (1).

JEDINSTVENI DOKUMENT

„THYM DE PROVENCE”

EU br.: FR-PGI-0005-01364 – 18.9.2015.

ZOI ( ) ZOZP ( X )

1.   Naziv

„Thym de Provence”

2.   Država članica ili treća zemlja

Francuska

3.   Opis poljoprivrednog ili prehrambenog proizvoda

3.1.   Vrsta proizvoda

Razred 1.8. Ostali proizvodi iz Priloga I. Ugovoru (začini itd.)

3.2.   Opis proizvoda na koji se odnosi naziv iz točke 1.

„Thym de Provence” jest aromatična biljka koja pripada vrsti Thymus vulgaris L. iz porodica usnača (Lamiaceae). Radi se o aromatičnoj trajnici visokoj 10 do 30 cm, s brojnim grančicama, od kojih su donje drvenaste, najčešće uspravnima, koje rastu u snopovima ili izrazito gustim malim grmovima.

Zimzeleni listovi, koji su ovisno o sezoni sivi ili zeleni, kao i mlade grančice i lapovi, ispresijecani su žlijezdama punim eteričnog ulja. Riječ je o fenolnoj vrsti eteričnog ulja, čije su glavne sastavnice karvakrol (s udjelom od najmanje 15 %), timol i paracimen (njihov prekursor).

„Thym de Provence” je višegodišnja biljka koja se uzgaja na otvorenom polju ili se bere na čestici u prirodnom okruženju koja ispunjava sve uvjete.

„Thym de Provence” dobiva se od sljedećih sorti: VP 83 (obični timijan), sorta carvalia, sorta thymlia.

Popis odobrenih sorti može se izmijeniti na temelju protokola o izmjenama kojim se želi zajamčiti da su ispunjena sljedeća svojstva:

| — | fenolni profil (udio karvakrola, timola i paracimena > 50 %), |
| --- | --- |

—

fenolni profil (udio karvakrola, timola i paracimena > 50 %),

| — | udio karvakrola veći od ili jednak 15 %, |
| --- | --- |

—

udio karvakrola veći od ili jednak 15 %,

| — | biljka raste uspravno i drvenasta je. |
| --- | --- |

—

biljka raste uspravno i drvenasta je.

Taj se popis šalje proizvođačima nakon svake izmjene kao i kontrolnom tijelu i nadležnim nacionalnim kontrolnim tijelima.

„Thym de Provence” prodaje se u obliku osušenih ili smrznutih listića ili svježih ili osušenih grančica. Te se grančice mogu prodavati u rasutom stanju ili u buketima.

Ima sljedeća svojstva:

| — | neovisno o obliku proizvoda, mora imati udio karvakrola od najmanje 15 % sadržanog u eteričnom ulju, |
| --- | --- |

—

neovisno o obliku proizvoda, mora imati udio karvakrola od najmanje 15 % sadržanog u eteričnom ulju,

osim toga, ovisno o obliku proizvoda:

| — | za svježe grančice: najveća duljina stabljike od 16 cm, |
| --- | --- |

—

za svježe grančice: najveća duljina stabljike od 16 cm,

| — | za suhe grančice: najveća duljina stabljike od 16 cm i najveći postotak vlažnosti od 12 %, |
| --- | --- |

—

za suhe grančice: najveća duljina stabljike od 16 cm i najveći postotak vlažnosti od 12 %,

| — | za suhe listiće: najveći postotak vlažnosti od 12 %, najveći udio stabljika od 4 % i najveći udio sitnih čestica od 2 %, |
| --- | --- |

—

za suhe listiće: najveći postotak vlažnosti od 12 %, najveći udio stabljika od 4 % i najveći udio sitnih čestica od 2 %,

| — | za smrznute listiće: najveći udio stabljika od 4 % i najveći udio sitnih čestica od 2 %. |
| --- | --- |

—

za smrznute listiće: najveći udio stabljika od 4 % i najveći udio sitnih čestica od 2 %.

3.3.   Hrana za životinje (samo za proizvode životinjskog podrijetla) i sirovine (samo za prerađene proizvode)

—

3.4.   Posebni proizvodni postupci koji se moraju provesti u određenom zemljopisnom području

Radnje koje se moraju provesti na zemljopisnom području jesu berba, prerada (sušenje/mlaćenje, razvrstavanje, zamrzavanje) i stavljanje u bukete.

3.5.   Posebna pravila za rezanje, ribanje, pakiranje, itd. proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

—

3.6.   Posebna pravila za označivanje proizvoda na koji se odnosi registrirani naziv

Osim obaveznih navoda u skladu s važećim zakonodavstvom na etiketi na proizvodu „Thym de Provence” koji se stavlja na tržište mora se navesti najmanji rok trajanja i umetak s nazivom i adresom certifikacijskog tijela, kojemu prethodi navod „certificira”.

4.   Sažeta definicija zemljopisnog područja

Departman Vaucluse: sve općine

Departman Bouches du Rhône:

| — | čitavi kantoni: Aix-en-Provence (1 i 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1 do 10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 i 2), Trets, Vitrolles, |
| --- | --- |

—

čitavi kantoni: Aix-en-Provence (1 i 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1 do 10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 i 2), Trets, Vitrolles,

| — | kanton Istres, osim općine Fos-sur-Mer. |
| --- | --- |

—

kanton Istres, osim općine Fos-sur-Mer.

Departman Gard:

| — | čitavi kantoni: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon, |
| --- | --- |

—

čitavi kantoni: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon,

| — | kanton Alès-2: općine Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues, |
| --- | --- |

—

kanton Alès-2: općine Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues,

| — | kanton Alès-3: općina Castelnau-Valence, |
| --- | --- |

—

kanton Alès-3: općina Castelnau-Valence,

| — | kanton Beaucaire, osim općina Bellegarde, Fourques, |
| --- | --- |

—

kanton Beaucaire, osim općina Bellegarde, Fourques,

| — | kanton Marguerittes: općine Manduel, Marguerittes, Poulx, |
| --- | --- |

—

kanton Marguerittes: općine Manduel, Marguerittes, Poulx,

| — | kanton Rousson: općine Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux. |
| --- | --- |

—

kanton Rousson: općine Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux.

Departman Alpes de Haute Provence:

| — | čitavi kantoni: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1 do 3), Oraison, Reillanne, Valensole, |
| --- | --- |

—

čitavi kantoni: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1 do 3), Oraison, Reillanne, Valensole,

| — | kanton Digne-les-Bains-2, osim općina Champtercier, Digne-les-Bains, |
| --- | --- |

—

kanton Digne-les-Bains-2, osim općina Champtercier, Digne-les-Bains,

| — | kanton Sisteron, osim općina Authon, Saint-Geniez, |
| --- | --- |

—

kanton Sisteron, osim općina Authon, Saint-Geniez,

| — | kanton Riez: općine Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs, |
| --- | --- |

—

kanton Riez: općine Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs,

| — | kanton Seyne: općine Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh. |
| --- | --- |

—

kanton Seyne: općine Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh.

Departman Ardèche:

| — | čitavi kanton Bourg-Saint-Andéol, |
| --- | --- |

—

čitavi kanton Bourg-Saint-Andéol,

| — | kanton Pouzin: općina Rochemaure, |
| --- | --- |

—

kanton Pouzin: općina Rochemaure,

| — | kanton Teil: općine Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères, |
| --- | --- |

—

kanton Teil: općine Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères,

| — | kanton Vallon-Pont-d'Arc: općine Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze. |
| --- | --- |

—

kanton Vallon-Pont-d'Arc: općine Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze.

Departman Var:

| — | čitavi kantoni: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 i 2), Solliès-Pont, Toulon (1 do 4), |
| --- | --- |

—

čitavi kantoni: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 i 2), Solliès-Pont, Toulon (1 do 4),

| — | kanton La Crau: općine Hyères, La Crau, |
| --- | --- |

—

kanton La Crau: općine Hyères, La Crau,

| — | kanton Flayosc, osim općina Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance, |
| --- | --- |

—

kanton Flayosc, osim općina Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance,

| — | kanton Luc, osim općina Collobrières, La Garde-Freinet, |
| --- | --- |

—

kanton Luc, osim općina Collobrières, La Garde-Freinet,

| — | kanton Vidauban, osim općine: Le Muy. |
| --- | --- |

—

kanton Vidauban, osim općine: Le Muy.

Departman Hautes Alpes:

| — | čitavi kanton Laragne-Montéglin, |
| --- | --- |

—

čitavi kanton Laragne-Montéglin,

| — | kanton Serres: općine Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux. |
| --- | --- |

—

kanton Serres: općine Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux.

Departman Drôme:

| — | čitavi kantoni: Grignan, Tricastin, Montélimar-2, |
| --- | --- |

—

čitavi kantoni: Grignan, Tricastin, Montélimar-2,

| — | kanton Dieulefit, osim općina Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas, |
| --- | --- |

—

kanton Dieulefit, osim općina Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas,

| — | kanton Nyons et Baronnies, osim općine Chaudebonne, |
| --- | --- |

—

kanton Nyons et Baronnies, osim općine Chaudebonne,

| — | kanton Diois: općine La Motte-Chalancon, Rottier, |
| --- | --- |

—

kanton Diois: općine La Motte-Chalancon, Rottier,

| — | kanton Montélimar-1: općine Ancône, Montélimar, Savasse. |
| --- | --- |

—

kanton Montélimar-1: općine Ancône, Montélimar, Savasse.

5.   Povezanost s podrijetlom

Posebnosti područja

Zemljopisno područje timijana „Thym de Provence” čini dio područja koje se zajednički naziva Provansom i koje se nalazi na jugoistoku Francuske.

Najčešće vrste tla jesu glinovito-vapnenačka tla različite kompaktnosti. Ta tla omogućuju infiltraciju kiše ili njezino lako otjecanje i nestajanje. Vrlo su često šljunkovita. Ti otvoreni, vapnenački, suhi i osunčani prostori, koji se nazivaju „šikarom”, svojstveni su za Provansu.

Zemljopisno područje također karakterizira sredozemna klima, koja se odlikuje vrućim i suhim ljetima te blagim zimama. Razdoblja osunčanosti česta su i duga, a sjevernjak / sjeverozapadni vjetar (mistral) ponekad je čest i trajan te održava nizak stupanj vlažnosti. Provansalske zime obilježene su rijetkim razdobljima smrzavanja, koja su najčešće kratka i blaga.

Konačno, zemljopisno je područje obilježeno izrazito gustim rastom samoniklog fenolnog timijana, koji sadrži velik udio karvakrola i čini gotovo čiste populacije koje se šire u više ili manje kružnim nasadima.

Zahvaljujući dugačkoj tradiciji branja divljeg timijana, koja se i dalje provodi, i postupaka sušenja, razvrstavanja ili izrade buketa timijana koji se primjenjuju od davnina, proizvođači u zemljopisnom području razvili su specifičnu vještinu.

Proizvođači timijana „Thym de Provence” osigurali su da se samonikli obični timijan koji prirodno raste u tom području razmnožava s pomoću odabira sorte fenolnog timijana, čije eterično ulje sadrži više od 15 % karvakrola.

Nadalje, na česticama na kojima se timijan uzgaja proizvođači ograničavaju unos vode, čime jamče način proizvodnje blizak prirodnim uvjetima.

Iskorištavanje kultiviranih čestica ograničeno je jer, nakon što timijan dosegne određenu starost, njegove stabljike postanu predebele i omjer listova u odnosu na težinu drva (debele stabljike) postaje nedostatan. Što se tiče timijana u divljem stanju, berači stručno ocjenjuju veličinu biljaka koje se mogu brati kako bi zajamčili isti rezultat.

Osim toga, proizvođači posvećuju veliku pažnju optimalnoj fazi berbe te skladištenju timijana u prozračenom prostoru prije prerade ili sušenja, pri čemu iskorištavaju suhu klimu zemljopisnog područja.

Što se tiče prerade, umijeće gospodarskih subjekata sastoji se prije svega u brzoj provedbi prerade nakon berbe (sušenje za sušeni timijan u listićima ili zamrzavanje za zamrznuti timijan).

Sušenje je također važna faza koja služi za postizanje idealnog postotka vlažnosti i time omogućuje rukovanje proizvodom bez opasnosti od smanjivanja njegove kvalitete: ako je nedovoljno suh, „Thym de Provence” neće se moći pravilno oljuštiti (stabljike se neće odvajati od listića), a ako je pretjerano suh, tijekom mlaćenja doći će do pretjeranog lomljenja stabljiki. Faza sušenja provodi se uzimajući u obzir vanjske klimatske uvjete i uvjetuje izgled proizvoda i njegovu trajnost. Povezana je sa stvarnim umijećem te s korištenjem specifičnih strojeva (vizualno ocjenjivanje svježeg proizvoda, specifični postupak razvrstavanja po seriji itd.).

Za slaganje buketa također se koristi specifično umijeće proizvođača, koji ocjenjuju vlažnost proizvoda kako bi ograničili gubitak listova i smanjenje kvalitete. To umijeće jamči potrebne osnove za postizanje očekivanog gotovog proizvoda.

Zahvaljujući svojem specifičnom materijalu i iskustvu, gospodarski subjekti iz Provanse primjenjuju osobito učinkovite i stroge metode razvrstavanja. Njihovo poznavanje proizvoda omogućuje im da utvrde koji su alati potrebni kako bi zajamčili idealno razvrstavanje timijana i u što je većoj mjeri uklonili neželjene čestice.

Posebnosti proizvoda

„Thym de Provence” odlikuje se specifičnom aromom i snažnim okusom, koji je začinjen i pikantan.

Razlikuje se od drugih vrsta timijana, koji su većinom takozvani „blagi” timijani, odnosno vrtni timijani s čistim timolnim kemotipom i slabijom aromom, kao i, u manjoj mjeri, timijani s cineolom (Thymus mastichina L. cineolifera).

Ostale posebnosti timijana „Thym de Provence” jesu sljedeće: čistoća, ujednačenost listova, gotovo potpuno nepostojanje nečistoća (za timijan u listićima).

Kada se prodaje u buketima, oni su pravilni, dobro oblikovani i bogati listićima.

Te posebnosti pridonose postojanom ugledu timijana „Thym de Provence”.

Uzročna povezanost

Značajke tla s dobrom drenažom prisutnih u zemljopisnom području zajedno s temperaturnim značajkama pogoduju samoniklom timijanu „Thym de Provence” i njegovu uzgoju. Kako bi mogao rasti u dobrim uvjetima i razviti svoju snažnu aromu, „Thym de Provence” treba toplinu i osunčanost koju jamči klima prisutna u zemljopisnom području.

Tradicionalne odabrane sorte, koje su specifične za tu klimu, omogućuju lučenje izrazito tipičnog eteričnog ulja bogatog karvakrolom, koji ističe tople i pikantne arome svojstvene za „Thym de Provence”. Značajni udio karvakrola u eteričnom ulju prisutnom u listićima sekundarno je svojstvo prilagodbe biljke njezinoj okolini, koja je osobito obilježena izrazito suhim ljetima.

Kontroliranim navodnjavanjem omogućuje se ograničavanje rasta trave (što utječe na čistoću gotovog proizvoda) i održavanje uvjeta niske vlažnosti, koji su slični prirodnim uvjetima.

Berba, koju proizvođači provode u optimalnoj fazi, utječe na najbolje ispoljavanje aroma, ali također i na čistoću timijana „Thym de Provence”.

Praksama sušenja ili brzog zamrzavanja nakon berbe, kao i skladištenja u prozračenom prostoru, jamči se dobivanje timijana ujednačene boje i pridonosi postizanju aroma. U tim ključnim fazama primjenjuje se iskustvo gospodarskih subjekata u zemljopisnom području, a osobito njihova sposobnost da brzo vizualno ocijene kvalitetu svježe ubranog proizvoda.

Čistoća timijana „Thym de Provence” zajamčena je primjenom umijeća povezanog s fazama ljuštenja i razvrstavanja, koje imaju važnu ulogu u uklanjanju najdebljeg dijela stabljike i ograničavanju lomljenja.

Za dobivanje timijana „Thym de Provence” u pravilnim, dobro oblikovanim buketima bogatim listićima potrebno je umijeće koje se odražava u uklanjanju debelih stabljika i procjeni vlažnosti, zajedno s izborom pravog trenutka za provođenje te radnje.

Prisutnost timijana u Provansi i specifičnosti timijana „Thym de Provence” u smislu arome i okusa često se navode u literaturi. O njima je pisao još Plinije Stariji u 1. stoljeću, a o njima pišu i suvremeni autori, kao što je, primjerice, Marcel Pagnol (Les Bucoliques, Grasset, 1958.). „Thym de Provence” je stup gastronomske baštine Provanse koji se u velikoj mjeri prodaje u različitim oblicima.

Upućivanje na objavu specifikacije

(članak 6. stavak 1. drugi podstavak ove Uredbe)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDC-IGP-ThymdeProvence.pdf

---

(1)  SL L 343, 14.12.2012., str. 1.

---