# Europos Sąjungos C 88/2017

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 88 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 60 metai2017m. kovo 21d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 88

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

60 metai2017m. kovo 21d.

---

| Pranešimo Nr. | Turinys | Puslapis |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės |
| | REZOLIUCIJOS |
| | Regionų komitetas |
| | 119-oji plenarinė sesija, 2016 m. spalio 10–12 d. |
| 2017/C 88/01 | Europos regionų komiteto rezoliucija Daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra | 1 |
| 2017/C 88/02 | Europos regionų komiteto rezoliucija – 2016 m. Europos semestras ir būsima 2017 m. metinė augimo apžvalga | 4 |
| 2017/C 88/03 | Europos regionų komiteto rezoliucija – Europos kultūros paveldo metai (2018 m.) | 7 |
| | NUOMONĖS |
| | Regionų komitetas |
| | 119-oji plenarinė sesija, 2016 m. spalio 10–12 d. |
| 2017/C 88/04 | Europos regionų komiteto nuomonė ESI fondų supaprastinimas iš vietos ir regionų valdžios institucijų perspektyvos | 12 |
| 2017/C 88/05 | Europos regionų komiteto nuomonė Valstybės pagalba ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugos | 22 |
| 2017/C 88/06 | Europos regionų komiteto nuomonė. Europos pramonės skaitmeniniams | 28 |
| 2017/C 88/07 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos debesijos iniciatyva ir bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetai | 34 |
| 2017/C 88/08 | Europos regionų komiteto nuomonė – PVM veiksmų planas. Bendros ES PVM erdvės kūrimas | 39 |
| 2017/C 88/09 | Europos regionų komiteto nuomonė Paryžiaus susitarimo dėl klimato įgyvendinimas. Teritorinis požiūris į COP 22 Marakeše | 43 |
| 2017/C 88/10 | Europos regionų komiteto nuomonė ES dviračių transporto gairės | 49 |

Pranešimo Nr.

Turinys

Puslapis

I   Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

119-oji plenarinė sesija, 2016 m. spalio 10–12 d.

2017/C 88/01

Europos regionų komiteto rezoliucija Daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra

1

2017/C 88/02

Europos regionų komiteto rezoliucija – 2016 m. Europos semestras ir būsima 2017 m. metinė augimo apžvalga

4

2017/C 88/03

Europos regionų komiteto rezoliucija – Europos kultūros paveldo metai (2018 m.)

7

NUOMONĖS

Regionų komitetas

119-oji plenarinė sesija, 2016 m. spalio 10–12 d.

2017/C 88/04

Europos regionų komiteto nuomonė ESI fondų supaprastinimas iš vietos ir regionų valdžios institucijų perspektyvos

12

2017/C 88/05

Europos regionų komiteto nuomonė Valstybės pagalba ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugos

22

2017/C 88/06

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos pramonės skaitmeniniams

28

2017/C 88/07

Europos regionų komiteto nuomonė Europos debesijos iniciatyva ir bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetai

34

2017/C 88/08

Europos regionų komiteto nuomonė – PVM veiksmų planas. Bendros ES PVM erdvės kūrimas

39

2017/C 88/09

Europos regionų komiteto nuomonė Paryžiaus susitarimo dėl klimato įgyvendinimas. Teritorinis požiūris į COP 22 Marakeše

43

2017/C 88/10

Europos regionų komiteto nuomonė ES dviračių transporto gairės

49

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | REGIONŲ KOMITETAS |
| | 119-oji plenarinė sesija, 2016 m. spalio 10–12 d. |
| 2017/C 88/11 | Europos regionų komiteto nuomonė 2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas | 54 |
| 2017/C 88/12 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos socialinių teisių ramstis | 59 |
| 2017/C 88/13 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos kaimynystės politikos peržiūra | 64 |
| 2017/C 88/14 | Europos regionų komiteto nuomonė. Aviacijos strategija | 69 |
| 2017/C 88/15 | Europos regionų komiteto nuomonė Europos indėlių garantijų sistema (EIGS) | 74 |
| 2017/C 88/16 | Europos regionų komiteto nuomonė ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas | 83 |
| 2017/C 88/17 | Europos regionų komiteto nuomonė ES šildymo ir vėsinimo strategija | 91 |

III   Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

119-oji plenarinė sesija, 2016 m. spalio 10–12 d.

2017/C 88/11

Europos regionų komiteto nuomonė 2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas

54

2017/C 88/12

Europos regionų komiteto nuomonė Europos socialinių teisių ramstis

59

2017/C 88/13

Europos regionų komiteto nuomonė Europos kaimynystės politikos peržiūra

64

2017/C 88/14

Europos regionų komiteto nuomonė. Aviacijos strategija

69

2017/C 88/15

Europos regionų komiteto nuomonė Europos indėlių garantijų sistema (EIGS)

74

2017/C 88/16

Europos regionų komiteto nuomonė ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas

83

2017/C 88/17

Europos regionų komiteto nuomonė ES šildymo ir vėsinimo strategija

91

---

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

I Rezoliucijos, rekomendacijos ir nuomonės

REZOLIUCIJOS

Regionų komitetas

119-oji plenarinė sesija, 2016 m. spalio 10–12 d.

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/1 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/1

---

Europos regionų komiteto rezoliucija „Daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra“

(2017/C 088/01)

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS,

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas). Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“ (COM(2016) 603 final) (1) ir prie jo pridedamą dokumentą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos komunikatą Europos Parlamentui ir Tarybai „2014–2020 m. daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra (tikslinimas). Į rezultatus orientuotas ES biudžetas“ (COM(2016) 603 final) (1) ir prie jo pridedamą dokumentą,

| — | atsižvelgdamas į savo nuomonę „Daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra“ (2), |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į savo nuomonę „Daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūra“ (2),

| 1. | atkreipia dėmesį į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Komisijos pateiktą išsamų pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros; |
| --- | --- |

1.

atkreipia dėmesį į 2016 m. rugsėjo 14 d. Europos Komisijos pateiktą išsamų pasiūlymą dėl daugiametės finansinės programos laikotarpio vidurio peržiūros;

| 2. | pritaria tam, kad derybos dėl laikotarpio vidurio peržiūros būtų susietos su 2017 m. ES biudžeto procedūra. Tai suteiks galimybę laiku patvirtinti laikotarpio vidurio peržiūrą ir paliks laiko diskusijoms dėl kitos DFP po 2020 m.; |
| --- | --- |

2.

pritaria tam, kad derybos dėl laikotarpio vidurio peržiūros būtų susietos su 2017 m. ES biudžeto procedūra. Tai suteiks galimybę laiku patvirtinti laikotarpio vidurio peržiūrą ir paliks laiko diskusijoms dėl kitos DFP po 2020 m.;

| 3. | apgailestauja dėl nepakankamų Europos Komisijos užmojų, nes ji paskelbė tik savo ribas jau pasiekusios DFP peržiūrą, o ne plataus masto patikslinimą, kuris sudarytų galimybes Europos Sąjungai spręsti šiuo metu kylančias problemas ir užtikrinti, kad ES biudžetas būtų sutelktas į sritis, kurios skatina tvarų augimą bei darbo vietų kūrimą ir sukuria didelę Europos pridėtinę vertę; tikisi, kad kitoje DFP bus žengtas didelis žingsnis į priekį, siekiant modernizuoti programos biudžetą ir sudaryti jai sąlygas spręsti būsimas problemas, taip pat tenkinti iškilusius naujus prioritetus; |
| --- | --- |

3.

apgailestauja dėl nepakankamų Europos Komisijos užmojų, nes ji paskelbė tik savo ribas jau pasiekusios DFP peržiūrą, o ne plataus masto patikslinimą, kuris sudarytų galimybes Europos Sąjungai spręsti šiuo metu kylančias problemas ir užtikrinti, kad ES biudžetas būtų sutelktas į sritis, kurios skatina tvarų augimą bei darbo vietų kūrimą ir sukuria didelę Europos pridėtinę vertę; tikisi, kad kitoje DFP bus žengtas didelis žingsnis į priekį, siekiant modernizuoti programos biudžetą ir sudaryti jai sąlygas spręsti būsimas problemas, taip pat tenkinti iškilusius naujus prioritetus;

| 4. | pažymi, kad ši laikotarpio vidurio peržiūra rodo, kad Europos Komisija laikosi „į rezultatus orientuoto ES biudžeto“ principo, tačiau yra susirūpinęs, kad ES programų lėšų panaudojimo lygis, kaip atrodo, buvo pagrindinis kriterijus siūlant asignavimų pakeitimus; pakartoja savo pasiūlymą ES institucijoms atlikti aktyvų vaidmenį visų ES programų rezultatyvumo ir efektyvumo vertinimo procese; |
| --- | --- |

4.

pažymi, kad ši laikotarpio vidurio peržiūra rodo, kad Europos Komisija laikosi „į rezultatus orientuoto ES biudžeto“ principo, tačiau yra susirūpinęs, kad ES programų lėšų panaudojimo lygis, kaip atrodo, buvo pagrindinis kriterijus siūlant asignavimų pakeitimus; pakartoja savo pasiūlymą ES institucijoms atlikti aktyvų vaidmenį visų ES programų rezultatyvumo ir efektyvumo vertinimo procese;

| 5. | griežtai nepritaria DFP komunikate sudaromam įspūdžiui, kad pagal pasidalijamąjį valdymą įgyvendinamos programos nėra veiksmingos, ir pabrėžia, kad, nepaisant vėlavimo priimti naujus Europos struktūrinių ir investicijų fondų reglamentus ir labai sudėtingų programavimo procedūrų, jau pradėta įgyvendinti virš 200 000 projektų ir jau įsipareigota iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų skirti 46 mlrd. EUR bendram projektų, kurių vertė – 68 mlrd. EUR, finansavimui; |
| --- | --- |

5.

griežtai nepritaria DFP komunikate sudaromam įspūdžiui, kad pagal pasidalijamąjį valdymą įgyvendinamos programos nėra veiksmingos, ir pabrėžia, kad, nepaisant vėlavimo priimti naujus Europos struktūrinių ir investicijų fondų reglamentus ir labai sudėtingų programavimo procedūrų, jau pradėta įgyvendinti virš 200 000 projektų ir jau įsipareigota iš Europos struktūrinių ir investicijų fondų skirti 46 mlrd. EUR bendram projektų, kurių vertė – 68 mlrd. EUR, finansavimui;

| 6. | šiuo atžvilgiu įspėja, kad galimas Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšų mokėjimų sustabdymas Ispanijai ir Portugalijai (ar bet kuriai kitai valstybei narei) trukdytų programų įgyvendinimui; primena, kad a) RK nepritaria makroekonominių sąlygų taikymui, nes tai nepalanku miestams ir regionams, b) tai prieštarautų pagal Reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje nuostatas įvykdytam sankcijų panaikinimui, ir c) taip pažeidžiamas ES sutarties 5 straipsnyje ir Protokole Nr. 2 nustatytas proporcingumo principas; todėl ragina, kad galimo mokėjimų sustabdymo atveju jis būtų nulinis, atsižvelgiant į ekonomines ir socialines aplinkybes, nedarbo lygį ir sustabdymo poveikį atitinkamos valstybės narės ekonomikai, kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (Bendrųjų nuostatų reglamento) 23 straipsnyje; |
| --- | --- |

6.

šiuo atžvilgiu įspėja, kad galimas Europos struktūrinių ir investicijų fondų lėšų mokėjimų sustabdymas Ispanijai ir Portugalijai (ar bet kuriai kitai valstybei narei) trukdytų programų įgyvendinimui; primena, kad a) RK nepritaria makroekonominių sąlygų taikymui, nes tai nepalanku miestams ir regionams, b) tai prieštarautų pagal Reglamentą (ES) Nr. 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje nuostatas įvykdytam sankcijų panaikinimui, ir c) taip pažeidžiamas ES sutarties 5 straipsnyje ir Protokole Nr. 2 nustatytas proporcingumo principas; todėl ragina, kad galimo mokėjimų sustabdymo atveju jis būtų nulinis, atsižvelgiant į ekonomines ir socialines aplinkybes, nedarbo lygį ir sustabdymo poveikį atitinkamos valstybės narės ekonomikai, kaip nustatyta 2013 m. gruodžio 17 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 1303/2013 (Bendrųjų nuostatų reglamento) 23 straipsnyje;

| 7. | yra iš tiesų susirūpinęs dėl ES biudžeto centralizavimo tendencijos, nes tai akivaizdžiai prieštarautų galimybei rasti specialiai pritaikytus sprendimus vietos ir regionų problemoms spręsti, pagal pasidalijamąjį valdymą įgyvendinamų programų mažinimas turėtų neigiamo poveikio ES sutartyje įtvirtintam įsipareigojimui siekti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir subsidiarumo, partnerystės ir daugiapakopio valdymo principams; |
| --- | --- |

7.

yra iš tiesų susirūpinęs dėl ES biudžeto centralizavimo tendencijos, nes tai akivaizdžiai prieštarautų galimybei rasti specialiai pritaikytus sprendimus vietos ir regionų problemoms spręsti, pagal pasidalijamąjį valdymą įgyvendinamų programų mažinimas turėtų neigiamo poveikio ES sutartyje įtvirtintam įsipareigojimui siekti ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos ir subsidiarumo, partnerystės ir daugiapakopio valdymo principams;

| 8. | apgailestauja, kad į DFP laikotarpio vidurio peržiūrą yra įtraukti sanglaudos politikos paketų patikslinimai, ir, nors jie yra privalomi pagal DFP reglamento 7 straipsnį, dėl šių patikslinimų toliau neturėtų būti deramasi; |
| --- | --- |

8.

apgailestauja, kad į DFP laikotarpio vidurio peržiūrą yra įtraukti sanglaudos politikos paketų patikslinimai, ir, nors jie yra privalomi pagal DFP reglamento 7 straipsnį, dėl šių patikslinimų toliau neturėtų būti deramasi;

| 9. | iš esmės palankiai vertina pasiūlymą sustiprinti Europos strateginių investicijų fondą (ESIF) ir pratęsti jo veiklos laikotarpį, dėl kurio bus priimta atskira RK nuomonė; tikisi tolesnių patobulinimų papildomumo, geografinės bei sektorių aprėpties ir skaidrumo srityse, pakartoja prašymą tinkamai įvertinti ESIF rezultatus, visų pirma fondo sinergiją su Europos struktūriniais ir investicijų fondais ir jų iki šiol įneštą indėlį į teritorinę sanglaudą, ir tikisi glaudžiai bendradarbiauti su Europos Parlamentu kruopščiai tikrinant ESIF įgyvendinimą, vildamasis, kad siekiant užtikrinti funkcinę integraciją su sanglaudos politika regionai bus labiau įtraukti į valdymą; |
| --- | --- |

9.

iš esmės palankiai vertina pasiūlymą sustiprinti Europos strateginių investicijų fondą (ESIF) ir pratęsti jo veiklos laikotarpį, dėl kurio bus priimta atskira RK nuomonė; tikisi tolesnių patobulinimų papildomumo, geografinės bei sektorių aprėpties ir skaidrumo srityse, pakartoja prašymą tinkamai įvertinti ESIF rezultatus, visų pirma fondo sinergiją su Europos struktūriniais ir investicijų fondais ir jų iki šiol įneštą indėlį į teritorinę sanglaudą, ir tikisi glaudžiai bendradarbiauti su Europos Parlamentu kruopščiai tikrinant ESIF įgyvendinimą, vildamasis, kad siekiant užtikrinti funkcinę integraciją su sanglaudos politika regionai bus labiau įtraukti į valdymą;

| 10. | palankiai vertina finansinių asignavimų, skirtų programai „Horizontas 2020“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) programoms, padidinimą, tačiau pabrėžia, kad tokie padidinimai nekompensuoja pradinio programos „Horizontas 2020“ ir EITP biudžetų sumažinimo, kai buvo kuriamas ESIF; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina finansinių asignavimų, skirtų programai „Horizontas 2020“ ir Europos infrastruktūros tinklų priemonės (EITP) programoms, padidinimą, tačiau pabrėžia, kad tokie padidinimai nekompensuoja pradinio programos „Horizontas 2020“ ir EITP biudžetų sumažinimo, kai buvo kuriamas ESIF;

| 11. | atkreipia dėmesį į Europos Komisijos pasiūlymą dėl Finansinio reglamento peržiūros ir jos ketinimą supaprastinti taisykles, kad būtų galima spręsti problemas, susijusias su sudėtingu administravimu ir klaidomis sanglaudos politikos srityje, visų pirma pagal pasidalijamąjį valdymą įgyvendinamų programų ir didesnės dotacijų ir finansinių priemonių sinergijos atveju; nurodo, kad ši peržiūra bus išsamiai nagrinėjama atskiroje nuomonėje; |
| --- | --- |

11.

atkreipia dėmesį į Europos Komisijos pasiūlymą dėl Finansinio reglamento peržiūros ir jos ketinimą supaprastinti taisykles, kad būtų galima spręsti problemas, susijusias su sudėtingu administravimu ir klaidomis sanglaudos politikos srityje, visų pirma pagal pasidalijamąjį valdymą įgyvendinamų programų ir didesnės dotacijų ir finansinių priemonių sinergijos atveju; nurodo, kad ši peržiūra bus išsamiai nagrinėjama atskiroje nuomonėje;

| 12. | teigiamai vertina biudžeto asignavimų, skirtų Jaunimo užimtumo iniciatyvai ir programai Erasmus +, padidinimą; vis dėlto apgailestauja, kad trūksta iniciatyvų, skirtų mažinti ilgalaikį nedarbą; |
| --- | --- |

12.

teigiamai vertina biudžeto asignavimų, skirtų Jaunimo užimtumo iniciatyvai ir programai Erasmus +, padidinimą; vis dėlto apgailestauja, kad trūksta iniciatyvų, skirtų mažinti ilgalaikį nedarbą;

| 13. | atkreipia dėmesį į Europos Komisijos pasiūlytas lankstumo priemones, ypač Europos Sąjungos krizių rezervo sukūrimą pakartotinai panaudojant panaikintus asignavimus, bendrosios mokėjimų maržos metinių apribojimų pašalinimą ir tikslingą sanglaudos politikos paketų techninį patikslinimą; pripažįsta, kad tai tinkami žingsniai į priekį į dabartines krizes reaguojant lankstesniu ES biudžetu; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į Europos Komisijos pasiūlytas lankstumo priemones, ypač Europos Sąjungos krizių rezervo sukūrimą pakartotinai panaudojant panaikintus asignavimus, bendrosios mokėjimų maržos metinių apribojimų pašalinimą ir tikslingą sanglaudos politikos paketų techninį patikslinimą; pripažįsta, kad tai tinkami žingsniai į priekį į dabartines krizes reaguojant lankstesniu ES biudžetu;

| 14. | apgailestauja, kad laikotarpio vidurio peržiūroje Europos Komisija nepasiūlė jokių papildomų priemonių, kuriomis siekiama sureguliuoti Europos Sąjungoje kylančias įvairias su bendra žemės ūkio politika susijusias krizes, įskaitant gamybos koncentraciją, stiprėjančią pasaulinę konkurenciją, mažėjančią darbo jėgą ir didėjantį kaimo nuosmukį – problemas, kurios iškils Europos ūkininkams, vartotojams ir vietos ir regionų valdžios institucijoms iki dabartinio programavimo laikotarpio pabaigos; |
| --- | --- |

14.

apgailestauja, kad laikotarpio vidurio peržiūroje Europos Komisija nepasiūlė jokių papildomų priemonių, kuriomis siekiama sureguliuoti Europos Sąjungoje kylančias įvairias su bendra žemės ūkio politika susijusias krizes, įskaitant gamybos koncentraciją, stiprėjančią pasaulinę konkurenciją, mažėjančią darbo jėgą ir didėjantį kaimo nuosmukį – problemas, kurios iškils Europos ūkininkams, vartotojams ir vietos ir regionų valdžios institucijoms iki dabartinio programavimo laikotarpio pabaigos;

| 15. | atsižvelgdamas į 2015 m. Paryžiuje pasiektą plataus užmojo pasaulinį susitarimą dėl klimato, primena tikslą 20 % ES lėšų skirti su klimatu susijusiems projektams ir politikos priemonėms, tačiau pabrėžia, kad ši dalis yra minimali ir tikriausiai reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad ją būtų galima išlaikyti iki 2020 m.; |
| --- | --- |

15.

atsižvelgdamas į 2015 m. Paryžiuje pasiektą plataus užmojo pasaulinį susitarimą dėl klimato, primena tikslą 20 % ES lėšų skirti su klimatu susijusiems projektams ir politikos priemonėms, tačiau pabrėžia, kad ši dalis yra minimali ir tikriausiai reikia dėti daugiau pastangų siekiant užtikrinti, kad ją būtų galima išlaikyti iki 2020 m.;

| 16. | palankiai vertina išsamią vidutinės trukmės laikotarpio mokėjimų prognozę, kuria sprendžiamas susirūpinimą keliantis susikaupusių neatliktų mokėjimų dabartinėje DFP klausimas; vis dėlto yra susirūpinęs dėl būsimų mokėjimų, nes nuolat vėluojama įgyvendinti pagal pasidalijamojo valdymo principą vykdomas programas; pabrėžia valstybių narių ir Tarybos atsakomybę skirti pakankamai mokėjimų asignavimų metiniuose biudžetuose, kad ES galėtų spręsti dabartines problemas; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina išsamią vidutinės trukmės laikotarpio mokėjimų prognozę, kuria sprendžiamas susirūpinimą keliantis susikaupusių neatliktų mokėjimų dabartinėje DFP klausimas; vis dėlto yra susirūpinęs dėl būsimų mokėjimų, nes nuolat vėluojama įgyvendinti pagal pasidalijamojo valdymo principą vykdomas programas; pabrėžia valstybių narių ir Tarybos atsakomybę skirti pakankamai mokėjimų asignavimų metiniuose biudžetuose, kad ES galėtų spręsti dabartines problemas;

| 17. | yra susirūpinęs dėl to, kad, nepaisant asignavimų 3 ir 4 išlaidų kategorijoms padidinimo siekiant įveikti pabėgėlių ir migracijos krizę, Europos Sąjungos krizių rezervo ir lankstumo maržos sukūrimo, dabartinėje DFP numatytų lėšų nepakanka norint patenkinti su ES biudžetu siejamus didėjančius poreikius dėl pabėgėlių ir migrantų priėmimo, paskirstymo ir integracijos arba jų apsaugos jų kilmės vietose; šiuo atžvilgiu primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka didelė atsakomybė priimant ir integruojant migrantus, todėl joms sudaromos sąlygos tiesiogiai pasinaudoti atitinkamomis ES finansavimo galimybėmis labai padėtų joms įgyvendinti šiuos uždavinius; perspėja, kad didesnis lankstumas neišsprendžia finansinių išteklių trūkumo klausimo; |
| --- | --- |

17.

yra susirūpinęs dėl to, kad, nepaisant asignavimų 3 ir 4 išlaidų kategorijoms padidinimo siekiant įveikti pabėgėlių ir migracijos krizę, Europos Sąjungos krizių rezervo ir lankstumo maržos sukūrimo, dabartinėje DFP numatytų lėšų nepakanka norint patenkinti su ES biudžetu siejamus didėjančius poreikius dėl pabėgėlių ir migrantų priėmimo, paskirstymo ir integracijos arba jų apsaugos jų kilmės vietose; šiuo atžvilgiu primena, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka didelė atsakomybė priimant ir integruojant migrantus, todėl joms sudaromos sąlygos tiesiogiai pasinaudoti atitinkamomis ES finansavimo galimybėmis labai padėtų joms įgyvendinti šiuos uždavinius; perspėja, kad didesnis lankstumas neišsprendžia finansinių išteklių trūkumo klausimo;

| 18. | atkreipia dėmesį į pasiūlymą sukurti Europos darnaus vystymosi fondą ir šį klausimą išsamiau apsvarstys atskiroje nuomonėje; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į pasiūlymą sukurti Europos darnaus vystymosi fondą ir šį klausimą išsamiau apsvarstys atskiroje nuomonėje;

| 19. | atkreipia dėmesį į tai, kad galimas Jungtinės Karalystės pasitraukimas iš Europos Sąjungos gali padaryti poveikį dabartinei daugiametei finansinei programai; yra susirūpinęs dėl daugelio ES programų įgyvendinimo pasekmių ir siūlo anksti įtraukti RK į tolesnes diskusijas dėl dabartinės DFP persvarstymo; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į tai, kad galimas Jungtinės Karalystės pasitraukimas iš Europos Sąjungos gali padaryti poveikį dabartinei daugiametei finansinei programai; yra susirūpinęs dėl daugelio ES programų įgyvendinimo pasekmių ir siūlo anksti įtraukti RK į tolesnes diskusijas dėl dabartinės DFP persvarstymo;

| 20. | teigiamai vertina skyrių „Kitos daugiametės finansinės programos link“, kaip pradinį indėlį į platesnio masto diskusijas dėl ES biudžeto ateities; ragina ES institucijas anksti pradėti dialogą su Europos miestais ir regionais dėl kitos DFP masto, struktūros bei priemonių ir nurodo, kad Komitetas atėjus laikui parengs pasiūlymų šiuo klausimu; |
| --- | --- |

20.

teigiamai vertina skyrių „Kitos daugiametės finansinės programos link“, kaip pradinį indėlį į platesnio masto diskusijas dėl ES biudžeto ateities; ragina ES institucijas anksti pradėti dialogą su Europos miestais ir regionais dėl kitos DFP masto, struktūros bei priemonių ir nurodo, kad Komitetas atėjus laikui parengs pasiūlymų šiuo klausimu;

| 21. | paveda Komiteto pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkui. |
| --- | --- |

21.

paveda Komiteto pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkui.

Briuselis, 2016 m. spalio 12 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LT/TXT/?uri=CELEX:52016DC0603

1

(2)  Nuomonė CDR 9/2016.

2

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/4 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/4

---

Europos regionų komiteto rezoliucija – 2016 m. Europos semestras ir būsima 2017 m. metinė augimo apžvalga

(2017/C 088/02)

| Pateikė PES, EPP, ALDE, ir EA frakcijos |
| --- |

Pateikė PES, EPP, ALDE, ir EA frakcijos

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK),

| — | atsižvelgdamas į pagrindinius 2016 m. Europos semestro dokumentus, visų pirma į metinę augimo apžvalgą, ataskaitas pagal šalis, nacionalines reformų programas ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į pagrindinius 2016 m. Europos semestro dokumentus, visų pirma į metinę augimo apžvalgą, ataskaitas pagal šalis, nacionalines reformų programas ir konkrečioms šalims skirtas rekomendacijas,

| — | atsižvelgdamas į Europos Parlamento pranešimo „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2016 m. prioritetų įgyvendinimas“ (2016/2101(INI)) projektą, |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Parlamento pranešimo „Europos ekonominės politikos koordinavimo semestras: 2016 m. prioritetų įgyvendinimas“ (2016/2101(INI)) projektą,

Investicijų atgaivinimas

| 1. | primena, kad dėl ekonomikos krizės ir fiskalinio konsolidavimo priemonių Europos Sąjungoje viešosios ir privačios investicijos, palyginti su 2007 m., sumažėjo apie 15 proc., o kai kuriose valstybėse narėse – net 50 proc.; pabrėžia, kad kelerius metus trunkantis tokio nepakankamo finansavimo („investicijų deficito“) kumuliacinis laikotarpis yra didelė kliūtis Europos sanglaudai ir konkurencingumui, taigi – ir jos gebėjimui užtikrinti tvarų augimą ir darbo vietų kūrimą; |
| --- | --- |

1.

primena, kad dėl ekonomikos krizės ir fiskalinio konsolidavimo priemonių Europos Sąjungoje viešosios ir privačios investicijos, palyginti su 2007 m., sumažėjo apie 15 proc., o kai kuriose valstybėse narėse – net 50 proc.; pabrėžia, kad kelerius metus trunkantis tokio nepakankamo finansavimo („investicijų deficito“) kumuliacinis laikotarpis yra didelė kliūtis Europos sanglaudai ir konkurencingumui, taigi – ir jos gebėjimui užtikrinti tvarų augimą ir darbo vietų kūrimą;

| 2. | pabrėžia, kad 40 proc. 2016 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų yra susijusios su investicijoms kylančiomis kliūtimis, kurias gali padėti įveikti vietos ir regionų valdžios institucijos (1). Šios kliūtys, be kita ko, – tai bloga viešojo administravimo kokybė ir koordinavimo stoka, vietos ir regionų valdžios institucijų funkcijų ir finansinių išteklių neatitikimas, veiklą sunkinanti reguliavimo aplinka privačioms investicijoms, korupcija, aukštos kvalifikacijos darbuotojų ir tinkamos transporto infrastruktūros stygius; informuoja, kad šie klausimai taip pat bus keliami būsimoje RK nuomonėje „Investicijų trūkumo šalinimas. Kaip įveikti sunkumus?“; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad 40 proc. 2016 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų yra susijusios su investicijoms kylančiomis kliūtimis, kurias gali padėti įveikti vietos ir regionų valdžios institucijos (1). Šios kliūtys, be kita ko, – tai bloga viešojo administravimo kokybė ir koordinavimo stoka, vietos ir regionų valdžios institucijų funkcijų ir finansinių išteklių neatitikimas, veiklą sunkinanti reguliavimo aplinka privačioms investicijoms, korupcija, aukštos kvalifikacijos darbuotojų ir tinkamos transporto infrastruktūros stygius; informuoja, kad šie klausimai taip pat bus keliami būsimoje RK nuomonėje „Investicijų trūkumo šalinimas. Kaip įveikti sunkumus?“;

| 3. | primena deklaraciją „Investuoti ir sujungti“ (2), kuri 2016 m. liepos 9 d. buvo priimta Bratislavoje vykusiame 7-ajame Europos regionų ir miestų aukščiausiojo lygio susitikime, kuriame daugiausia dėmesio skirta kliūčių, trukdančių plėtoti didžiulį Europos miestų, regionų ir kaimo vietovių nepanaudotą investicinį potencialą, šalinimo svarbai ir vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniui užtikrinant novatorišką infrastruktūrą ir paslaugas, skirtas skatinti investicijas ir gerinti ES piliečių gyvenimo kokybę; |
| --- | --- |

3.

primena deklaraciją „Investuoti ir sujungti“ (2), kuri 2016 m. liepos 9 d. buvo priimta Bratislavoje vykusiame 7-ajame Europos regionų ir miestų aukščiausiojo lygio susitikime, kuriame daugiausia dėmesio skirta kliūčių, trukdančių plėtoti didžiulį Europos miestų, regionų ir kaimo vietovių nepanaudotą investicinį potencialą, šalinimo svarbai ir vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmeniui užtikrinant novatorišką infrastruktūrą ir paslaugas, skirtas skatinti investicijas ir gerinti ES piliečių gyvenimo kokybę;

| 4. | yra susirūpinęs dėl to, kad neseniai RK surengtoje ES vietos ir regionų valdžios institucijų apklausoje (3) apie 60 proc. respondentų pastebėjo, kad per pastaruosius dvylika mėnesių viešosios ir privačios investicijos mažėjo arba nekito, o tai, jei bus patvirtinta, reikštų, kad ekonomikos krizės laikotarpiu atsiradusi nepakankamų investicijų tendencija tęsiasi; |
| --- | --- |

4.

yra susirūpinęs dėl to, kad neseniai RK surengtoje ES vietos ir regionų valdžios institucijų apklausoje (3) apie 60 proc. respondentų pastebėjo, kad per pastaruosius dvylika mėnesių viešosios ir privačios investicijos mažėjo arba nekito, o tai, jei bus patvirtinta, reikštų, kad ekonomikos krizės laikotarpiu atsiradusi nepakankamų investicijų tendencija tęsiasi;

| 5. | pabrėžia, kad remiantis ta pačia RK apklausa viešųjų investicijų finansavimas tebėra problema maždaug dviem trečdaliams vietos ir regionų valdžios institucijų, iš dalies dėl nepakankamo jų gebėjimo tinkamai planuoti viešąsias investicijas, naudoti finansines priemones, teikti projektus Europos investicijų bankui (EIB) ir dalyvauti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektuose; |
| --- | --- |

5.

pabrėžia, kad remiantis ta pačia RK apklausa viešųjų investicijų finansavimas tebėra problema maždaug dviem trečdaliams vietos ir regionų valdžios institucijų, iš dalies dėl nepakankamo jų gebėjimo tinkamai planuoti viešąsias investicijas, naudoti finansines priemones, teikti projektus Europos investicijų bankui (EIB) ir dalyvauti viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės projektuose;

| 6. | džiaugiasi pirmais teigiamais Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) rezultatais, daugiausia susijusiais su „MVĮ linija“; kartu ragina gerinti ESIF „infrastruktūros ir inovacijų linijos“ papildomumą bei ESIF geografinę pusiausvyrą, be kita ko, skatinant plėtoti regionų investavimo strategijas ir naudoti investicijų platformas siekiant užtikrinti galimybes jomis naudotis visiems regionams, ypač mažiau išsivysčiusiems; |
| --- | --- |

6.

džiaugiasi pirmais teigiamais Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) rezultatais, daugiausia susijusiais su „MVĮ linija“; kartu ragina gerinti ESIF „infrastruktūros ir inovacijų linijos“ papildomumą bei ESIF geografinę pusiausvyrą, be kita ko, skatinant plėtoti regionų investavimo strategijas ir naudoti investicijų platformas siekiant užtikrinti galimybes jomis naudotis visiems regionams, ypač mažiau išsivysčiusiems;

| 7. | iš esmės palankiai vertina pasiūlymą sustiprinti Europos strateginių investicijų fondą (ESIF) ir pratęsti jo veiklos laikotarpį, dėl kurio bus priimta atskira RK nuomonė; tikisi tolesnių patobulinimų papildomumo, geografinės bei sektorių aprėpties ir skaidrumo srityse, pakartoja prašymą tinkamai įvertinti ESIF rezultatus, visų pirma jo sinergiją su Europos struktūriniais ir investicijų fondais ir jų iki šiol įneštą indėlį į teritorinę sanglaudą, ir tikisi glaudžiai bendradarbiauti su Europos Parlamentu kruopščiai tikrinant ESIF įgyvendinimą; |
| --- | --- |

7.

iš esmės palankiai vertina pasiūlymą sustiprinti Europos strateginių investicijų fondą (ESIF) ir pratęsti jo veiklos laikotarpį, dėl kurio bus priimta atskira RK nuomonė; tikisi tolesnių patobulinimų papildomumo, geografinės bei sektorių aprėpties ir skaidrumo srityse, pakartoja prašymą tinkamai įvertinti ESIF rezultatus, visų pirma jo sinergiją su Europos struktūriniais ir investicijų fondais ir jų iki šiol įneštą indėlį į teritorinę sanglaudą, ir tikisi glaudžiai bendradarbiauti su Europos Parlamentu kruopščiai tikrinant ESIF įgyvendinimą;

| 8. | pabrėžia, kad trys ketvirtadaliai RK apklausos dėl kliūčių investicijoms respondentų nežinojo apie ESIF teikiamas galimybes ir jo investicijų platformas, taigi, vietos ir regionų valdžios institucijas ir kitus susijusius suinteresuotuosius subjektus reikėtų geriau informuoti šiais klausimais; |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad trys ketvirtadaliai RK apklausos dėl kliūčių investicijoms respondentų nežinojo apie ESIF teikiamas galimybes ir jo investicijų platformas, taigi, vietos ir regionų valdžios institucijas ir kitus susijusius suinteresuotuosius subjektus reikėtų geriau informuoti šiais klausimais;

| 9. | pažymi, kad mažesniems regionams ir savivaldybėms, taip pat regionams, kurie turi didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems labiausiai į Šiaurę nutolusiems, salų ir kalnų regionams, dažnai nepavyksta pasinaudoti ESIF dėl didelių mažiausios vertės ribų, taikomų remiamoms investicijoms, ir tikisi, kad persvarstant ESIF ši riba bus sumažinta; |
| --- | --- |

9.

pažymi, kad mažesniems regionams ir savivaldybėms, taip pat regionams, kurie turi didelių ir nuolatinių gamtinių arba demografinių trūkumų, pavyzdžiui, labai retai apgyvendintiems labiausiai į Šiaurę nutolusiems, salų ir kalnų regionams, dažnai nepavyksta pasinaudoti ESIF dėl didelių mažiausios vertės ribų, taikomų remiamoms investicijoms, ir tikisi, kad persvarstant ESIF ši riba bus sumažinta;

| 10. | pabrėžia, kad padedant Europos investavimo konsultacijų centrui vietos ir regionų lygmeniu reikėtų stiprinti potencialių projektų vykdytojų techninius gebėjimus, visų pirma susijusius su investicijų platformų planavimu ir steigimu; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad padedant Europos investavimo konsultacijų centrui vietos ir regionų lygmeniu reikėtų stiprinti potencialių projektų vykdytojų techninius gebėjimus, visų pirma susijusius su investicijų platformų planavimu ir steigimu;

| 11. | pabrėžia, kad regionų investavimo strategijos turėtų būti grindžiamos suvokimu, kad ekonominiai ir technologiniai pokyčiai sparčiai transformuoja mūsų visuomenę ir teritorinius vienetus; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad būtina skatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir žiedinę ekonomiką ir remti dalijimosi ir bendro vartojimo ekonomiką taip padedant mažesnėmis sąnaudomis plėtoti novatorišką veiklą, skatinti viešųjų ir privačių paslaugų teikimą piliečiams ir didinti viešojo sektoriaus veiksmingumą; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia, kad regionų investavimo strategijos turėtų būti grindžiamos suvokimu, kad ekonominiai ir technologiniai pokyčiai sparčiai transformuoja mūsų visuomenę ir teritorinius vienetus; šiomis aplinkybėmis pabrėžia, kad būtina skatinti investicijas į mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir žiedinę ekonomiką ir remti dalijimosi ir bendro vartojimo ekonomiką taip padedant mažesnėmis sąnaudomis plėtoti novatorišką veiklą, skatinti viešųjų ir privačių paslaugų teikimą piliečiams ir didinti viešojo sektoriaus veiksmingumą;

| 12. | pabrėžia, kad labai svarbu skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas įgyvendinant bendrus strateginio vystymosi prioritetus naudotis pažangiosios specializacijos strategijomis ir Europos partnerystėmis; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad labai svarbu skatinti vietos ir regionų valdžios institucijas įgyvendinant bendrus strateginio vystymosi prioritetus naudotis pažangiosios specializacijos strategijomis ir Europos partnerystėmis;

| 13. | pabrėžia, kad sanglaudos politika toliau išlieka pagrindine ES investicine priemone, visų pirma jos mažiau išsivysčiusioms šalims ir regionams; norėtų, kad ji su ESIF labiau papildytų vienas kitą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad sanglaudos politika toliau išlieka pagrindine ES investicine priemone, visų pirma jos mažiau išsivysčiusioms šalims ir regionams; norėtų, kad ji su ESIF labiau papildytų vienas kitą;

| 14. | primena savo nuomonę dėl Daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūros, kurioje teigiama, kad trūkstant mokėjimų asignavimų pagal 2014–2020 m. DFP gali kilti pavojus, kad Komisija negalės vykdyti savo įsipareigojimų, todėl vėluos mokėjimai ir tai turės neigiamų pasekmių įgyvendinant ESI fondų remiamas veiksmų programas; |
| --- | --- |

14.

primena savo nuomonę dėl Daugiametės finansinės programos (DFP) laikotarpio vidurio peržiūros, kurioje teigiama, kad trūkstant mokėjimų asignavimų pagal 2014–2020 m. DFP gali kilti pavojus, kad Komisija negalės vykdyti savo įsipareigojimų, todėl vėluos mokėjimai ir tai turės neigiamų pasekmių įgyvendinant ESI fondų remiamas veiksmų programas;

| 15. | mano, kad atliekant finansavimo iš struktūrinių fondų peržiūrą valstybių vyriausybėms galėtų būti leista tam tikrą Europos lėšų sumą skirti projektams tose vietovėse, kurioms būdingas hidrogeologinis nestabilumas, taip pat veiksmams didelių stichinių nelaimių atveju; |
| --- | --- |

15.

mano, kad atliekant finansavimo iš struktūrinių fondų peržiūrą valstybių vyriausybėms galėtų būti leista tam tikrą Europos lėšų sumą skirti projektams tose vietovėse, kurioms būdingas hidrogeologinis nestabilumas, taip pat veiksmams didelių stichinių nelaimių atveju;

Tolesnis struktūrinių reformų ir atsakingos fiskalinės politikos vykdymas

| 16. | pabrėžia, kad daugiau kaip pusė 2016 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų 26 šalims, yra teritorinės, t. y. susijusios su problemomis, kurios labiau aktualios vieniems regionams ar miestams negu kitiems ir (arba) kurių įgyvendinimas priklauso nuo subnacionalinių valdžios lygmenų; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad daugiau kaip pusė 2016 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų 26 šalims, yra teritorinės, t. y. susijusios su problemomis, kurios labiau aktualios vieniems regionams ar miestams negu kitiems ir (arba) kurių įgyvendinimas priklauso nuo subnacionalinių valdžios lygmenų;

| 17. | reikėtų priminti, kad RK savo nuomonėje „ES atsakas į demografinius iššūkius“ pabrėžė, kad demografiniai iššūkiai turėtų būti susieti su Europos semestru ir kad Europos semestras turėtų turėti teritorinį aspektą. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų aktyviai dalyvauti įgyvendinant Europos semestro programoje patvirtintas demografinių iššūkių įveikimo priemones ir į šias institucijas turėtų būti atsižvelgta valstybėms narėms teikiant rekomendacijas dėl šios srities problemų sprendimo; |
| --- | --- |

17.

reikėtų priminti, kad RK savo nuomonėje „ES atsakas į demografinius iššūkius“ pabrėžė, kad demografiniai iššūkiai turėtų būti susieti su Europos semestru ir kad Europos semestras turėtų turėti teritorinį aspektą. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų aktyviai dalyvauti įgyvendinant Europos semestro programoje patvirtintas demografinių iššūkių įveikimo priemones ir į šias institucijas turėtų būti atsižvelgta valstybėms narėms teikiant rekomendacijas dėl šios srities problemų sprendimo;

| 18. | pabrėžia, kad RK visada prieštaravo Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 23 straipsnyje nustatytų makroekonominių sąlygų taikymui įgyvendinant sanglaudos politiką, kadangi valstybei narei nesugebant įvykdyti Stabilumo ir augimo pakte numatytų įsipareigojimų nukentėtų miestai ir regionai; dėl šios priežasties baiminasi, kad sustabdytas ESI fondų finansavimas Ispanijai ir Portugalijai gali padaryti neigiamą poveikį veiksmų programų, kurios jau ir taip labai vėluoja, įgyvendinimui. Be to, būtų prieštaringa panaikinti sankcijas, numatytas pagal perviršinio biudžeto deficito procedūrą (Reglamentas 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje), tačiau svarstyti galimybę taikyti sankcijas pagal BNR 23 straipsnį; taip pat pabrėžia, kad reikia patikimesnio ekonomikos valdymo nacionaliniu lygmeniu, nes tai būtina sąlyga norint veiksmingai naudoti ESIF lėšas; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad RK visada prieštaravo Bendrųjų nuostatų reglamento (BNR) 23 straipsnyje nustatytų makroekonominių sąlygų taikymui įgyvendinant sanglaudos politiką, kadangi valstybei narei nesugebant įvykdyti Stabilumo ir augimo pakte numatytų įsipareigojimų nukentėtų miestai ir regionai; dėl šios priežasties baiminasi, kad sustabdytas ESI fondų finansavimas Ispanijai ir Portugalijai gali padaryti neigiamą poveikį veiksmų programų, kurios jau ir taip labai vėluoja, įgyvendinimui. Be to, būtų prieštaringa panaikinti sankcijas, numatytas pagal perviršinio biudžeto deficito procedūrą (Reglamentas 1173/2011 dėl veiksmingo biudžeto priežiūros vykdymo užtikrinimo euro zonoje), tačiau svarstyti galimybę taikyti sankcijas pagal BNR 23 straipsnį; taip pat pabrėžia, kad reikia patikimesnio ekonomikos valdymo nacionaliniu lygmeniu, nes tai būtina sąlyga norint veiksmingai naudoti ESIF lėšas;

| 19. | pakartoja raginimą vietos ir regionų valdžios institucijų investicijų iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo neįtraukti į ES šalių biudžeto deficito ir skolos skaičiavimus; |
| --- | --- |

19.

pakartoja raginimą vietos ir regionų valdžios institucijų investicijų iš struktūrinių fondų ir Sanglaudos fondo neįtraukti į ES šalių biudžeto deficito ir skolos skaičiavimus;

| 20. | pabrėžia, kad beveik 40 proc. 2016 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų 20 valstybių narių, keliami administracinių gebėjimų, ypač subnacionaliniu lygmeniu, klausimai, susiję su struktūrinėmis reformomis ir kliūčių investicijoms šalinimu; pripažįsta, kad administracinius gebėjimus pirmiausia reikėtų skatinti sukuriant veiksmingas administravimo struktūras; primena savo pasiūlymą, pateiktą sudarant struktūrinių reformų rėmimo programą, parengti bendrą strateginį dokumentą, kuriame būtų apibrėžti prioritetai ir kriterijai visoms ES finansuojamoms gebėjimų stiprinimo priemonėms koordinuoti; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad beveik 40 proc. 2016 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų, pateiktų 20 valstybių narių, keliami administracinių gebėjimų, ypač subnacionaliniu lygmeniu, klausimai, susiję su struktūrinėmis reformomis ir kliūčių investicijoms šalinimu; pripažįsta, kad administracinius gebėjimus pirmiausia reikėtų skatinti sukuriant veiksmingas administravimo struktūras; primena savo pasiūlymą, pateiktą sudarant struktūrinių reformų rėmimo programą, parengti bendrą strateginį dokumentą, kuriame būtų apibrėžti prioritetai ir kriterijai visoms ES finansuojamoms gebėjimų stiprinimo priemonėms koordinuoti;

| 21. | pabrėžia, kad Komisija turėtų apsvarstyti galimybę pasiūlyti euro zonai fiskalinį pajėgumą, kad būtų galima įgyvendinti anticiklinę politiką ir paspartinti atsigavimą, ir skelbia, kad artimiausiu metu priims nuomonę šiuo klausimu; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad Komisija turėtų apsvarstyti galimybę pasiūlyti euro zonai fiskalinį pajėgumą, kad būtų galima įgyvendinti anticiklinę politiką ir paspartinti atsigavimą, ir skelbia, kad artimiausiu metu priims nuomonę šiuo klausimu;

| 22. | pripažįsta socialinių ir darbo rinkos problemų sprendimo svarbą; pritaria Komisijos sprendimui įtraukti socialinius rodiklius į makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP); |
| --- | --- |

22.

pripažįsta socialinių ir darbo rinkos problemų sprendimo svarbą; pritaria Komisijos sprendimui įtraukti socialinius rodiklius į makroekonominio disbalanso procedūrą (MDP);

Europos semestras ir būsima 2017 m. metinė augimo apžvalga

| 23. | atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinama mažai konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų ir kad visi valdymo lygmenys turėtų dėti daugiau pastangų šiai padėčiai gerinti; pažymi, kad kai kurioms problemoms spręsti reikia ilgalaikių pastangų, kaip rodo faktas, kad maždaug trys ketvirtadaliai 2016 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų teritoriniais klausimais jau buvo pateiktos 2015 m., o du trečdaliai rekomendacijų, pateiktų pernai, jau buvo paskelbtos 2014 m.; |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį į tai, kad įgyvendinama mažai konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų ir kad visi valdymo lygmenys turėtų dėti daugiau pastangų šiai padėčiai gerinti; pažymi, kad kai kurioms problemoms spręsti reikia ilgalaikių pastangų, kaip rodo faktas, kad maždaug trys ketvirtadaliai 2016 m. konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų teritoriniais klausimais jau buvo pateiktos 2015 m., o du trečdaliai rekomendacijų, pateiktų pernai, jau buvo paskelbtos 2014 m.;

| 24. | pabrėžia, kad, kaip šiemet patvirtinta nacionalinėse reformų programose ir konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas Europos semestre daugiausia apsiriboja įvairių politikos sričių įgyvendinimo etapu, nors šios institucijos turėtų būti partnerėmis ir formuojant politiką; pabrėžia, kad jų dalyvavimas ankstyvajame etape iš esmės pagerintų rekomendacijų įgyvendinimo rodiklius, padėtų spręsti didėjančių skirtumų regionuose problemą, didintų atsakomybę vietoje ir keltų pasitikėjimą valstybėse narėse ir tarp jų; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad, kaip šiemet patvirtinta nacionalinėse reformų programose ir konkrečioms šalims skirtose rekomendacijose, vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimas Europos semestre daugiausia apsiriboja įvairių politikos sričių įgyvendinimo etapu, nors šios institucijos turėtų būti partnerėmis ir formuojant politiką; pabrėžia, kad jų dalyvavimas ankstyvajame etape iš esmės pagerintų rekomendacijų įgyvendinimo rodiklius, padėtų spręsti didėjančių skirtumų regionuose problemą, didintų atsakomybę vietoje ir keltų pasitikėjimą valstybėse narėse ir tarp jų;

| 25. | ketina pasiūlyti elgesio kodeksą, kaip įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į Europos semestrą, atsižvelgiant į nacionalinius skirtumus ir stengiantis išvengti nereikalingos administracinės naštos, taip prisidedant prie geresnio valdymo metodo. Tai bus daroma su prielaida, kad kodeksas atspindės įvairovę ir valstybių narių konstitucines nuostatas; |
| --- | --- |

25.

ketina pasiūlyti elgesio kodeksą, kaip įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į Europos semestrą, atsižvelgiant į nacionalinius skirtumus ir stengiantis išvengti nereikalingos administracinės naštos, taip prisidedant prie geresnio valdymo metodo. Tai bus daroma su prielaida, kad kodeksas atspindės įvairovę ir valstybių narių konstitucines nuostatas;

| 26. | prašo 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje didelį dėmesį sutelkti į demografinius iššūkius, kurie taip pat išryškina būtinybę vykdyti ekonomikos ir finansų politiką, kuria siekiama tinkamai ir subalansuotai integruoti migrantus Sąjungos teritorijoje; |
| --- | --- |

26.

prašo 2017 m. metinėje augimo apžvalgoje didelį dėmesį sutelkti į demografinius iššūkius, kurie taip pat išryškina būtinybę vykdyti ekonomikos ir finansų politiką, kuria siekiama tinkamai ir subalansuotai integruoti migrantus Sąjungos teritorijoje;

| 27. | pabrėžia, kad Europos semestrui reikalinga ilgalaikė daugiapakopė politikos programa, panaši į dabartinės strategijos „Europa 2020“ programą; palankiai vertina Europos Komisijos pranešimą, kad netrukus bus parengtas ES darnaus vystymosi politikos planas, ir atkreipia dėmesį į tai, kad būtina būsimą ES augimo strategiją susieti su atnaujinta teritorine vizija; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad Europos semestrui reikalinga ilgalaikė daugiapakopė politikos programa, panaši į dabartinės strategijos „Europa 2020“ programą; palankiai vertina Europos Komisijos pranešimą, kad netrukus bus parengtas ES darnaus vystymosi politikos planas, ir atkreipia dėmesį į tai, kad būtina būsimą ES augimo strategiją susieti su atnaujinta teritorine vizija;

| 28. | įgalioja Komiteto pirmininką šią rezoliuciją perduoti Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Vadovų Tarybos pirmininkui ir ES Tarybai pirmininkaujančiai Slovakijai. |
| --- | --- |

28.

įgalioja Komiteto pirmininką šią rezoliuciją perduoti Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai, Europos Vadovų Tarybos pirmininkui ir ES Tarybai pirmininkaujančiai Slovakijai.

Briuselis, 2016 m. spalio 12 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  RK, 2016 m. Europos semestras, teritorinė konkrečioms šalims skirtų rekomendacijų analizė, strategijos „Europa 2020“ stebėsenos platformos iniciatyvinio komiteto pranešimas.

1

(2)  http://www.cor.europa.eu/bratislavasummit/

2

(3)  RK apklausa „Kliūtys investicijoms vietos ir regionų lygmeniu“, 2016 m. liepos mėn.

3

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/7 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/7

---

Europos regionų komiteto rezoliucija – Europos kultūros paveldo metai (2018 m.)

(2017/C 088/03)

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS (RK),

| — | atsižvelgdamas į Europos Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kultūros paveldo metų (1); |
| --- | --- |

—

atsižvelgdamas į Europos Komisijos pasiūlymą dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kultūros paveldo metų (1);

I.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

| 1. | džiaugiasi Europos Komisijos pasiūlymu paskelbti 2018 metus Europos kultūros paveldo metais ir pritaria nurodytiems Metų bendriesiems ir konkretiems tikslams; |
| --- | --- |

1.

džiaugiasi Europos Komisijos pasiūlymu paskelbti 2018 metus Europos kultūros paveldo metais ir pritaria nurodytiems Metų bendriesiems ir konkretiems tikslams;

| 2. | laiko kultūros paveldui skirtus Europos metus vertinga galimybe didinti žmonių informuotumą apie būtinumą saugoti kultūros paveldą, supažindinti su juo platesnę auditoriją ir padėti siekti bendrų visos Europos tikslų (2); be to, Europos metai turėtų skatinti keistis geriausia praktika veiksmingų valdymo sistemų, padedančių sumažinti su miestų plėtra ir kraštovaizdžio pertvarkymu susijusią riziką, vystymo ir kovos su neteisėtais kasinėjimais ir neteisėta prekyba kultūros vertybėmis srityse; |
| --- | --- |

2.

laiko kultūros paveldui skirtus Europos metus vertinga galimybe didinti žmonių informuotumą apie būtinumą saugoti kultūros paveldą, supažindinti su juo platesnę auditoriją ir padėti siekti bendrų visos Europos tikslų (2); be to, Europos metai turėtų skatinti keistis geriausia praktika veiksmingų valdymo sistemų, padedančių sumažinti su miestų plėtra ir kraštovaizdžio pertvarkymu susijusią riziką, vystymo ir kovos su neteisėtais kasinėjimais ir neteisėta prekyba kultūros vertybėmis srityse;

| 3. | skelbiant 2018 metus Europos kultūros paveldo metais, ragina laikytis išsamaus požiūrio ir turėti aiškią ateities viziją, taip pat laikyti tai galimybe dar kartą patvirtinti mūsų šūkį „suvienijusi įvairovę“. RK pakartoja savo ketinimą remti Europos kultūros paveldo metus (2018 m.). Šiuo tikslu jis yra pasirengęs prisidėti prie Europos iniciatyvinės grupės, kurią Europos Komisija siūlo sudaryti Europos metams (2018 m.) paminėti, veiklos; |
| --- | --- |

3.

skelbiant 2018 metus Europos kultūros paveldo metais, ragina laikytis išsamaus požiūrio ir turėti aiškią ateities viziją, taip pat laikyti tai galimybe dar kartą patvirtinti mūsų šūkį „suvienijusi įvairovę“. RK pakartoja savo ketinimą remti Europos kultūros paveldo metus (2018 m.). Šiuo tikslu jis yra pasirengęs prisidėti prie Europos iniciatyvinės grupės, kurią Europos Komisija siūlo sudaryti Europos metams (2018 m.) paminėti, veiklos;

| 4. | pripažįsta, kad kultūros paveldo paminėjimas ir jo įamžinimas padeda europiečiams geriau jį suvokti, skatina kūrybingumą ir skiepija aktyvų pilietiškumą. Todėl kultūros ir kultūros paveldo puoselėjimas yra itin svarbus tapatumui ir demokratinėms vertybėms Europoje stiprinti ir prisideda prie socialinės ir ekonominės sanglaudos; Todėl saugomos gamtos teritorijos turėtų būti laikomos kultūros paveldo dalimi; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad kultūros paveldo paminėjimas ir jo įamžinimas padeda europiečiams geriau jį suvokti, skatina kūrybingumą ir skiepija aktyvų pilietiškumą. Todėl kultūros ir kultūros paveldo puoselėjimas yra itin svarbus tapatumui ir demokratinėms vertybėms Europoje stiprinti ir prisideda prie socialinės ir ekonominės sanglaudos; Todėl saugomos gamtos teritorijos turėtų būti laikomos kultūros paveldo dalimi;

| 5. | džiaugiasi, kad kultūra pripažįstama vietos ir regionų vystymosi priemone ir vertinami inovatyvūs daugiapakopio valdymo ir kultūros paveldo valdymo modeliai; tačiau pažymi, kad koordinatorių skyrimas valstybių narių lygmeniu privalo atspindėti kiekvienos valstybės narės, įskaitant federalines ir (arba) regionų ir miestų, turinčių teisėkūros galias, valdymo struktūras; |
| --- | --- |

5.

džiaugiasi, kad kultūra pripažįstama vietos ir regionų vystymosi priemone ir vertinami inovatyvūs daugiapakopio valdymo ir kultūros paveldo valdymo modeliai; tačiau pažymi, kad koordinatorių skyrimas valstybių narių lygmeniu privalo atspindėti kiekvienos valstybės narės, įskaitant federalines ir (arba) regionų ir miestų, turinčių teisėkūros galias, valdymo struktūras;

| 6. | dar kartą patvirtina kraštovaizdžio kaip vienos iš pagrindinių Europos gamtos ir kultūros paveldo sudedamųjų dalių, darančių gilų poveikį Europos piliečių kultūriniam tapatumui, svarbą; mano, kad laikantis Europos kraštovaizdžio konvencijos ir Europos kultūros darbotvarkės, bendrieji Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) tikslai galėtų būti praturtinti stipriu teritorijų vystymo aspektu regionų ir vietos kultūros strategijų, apimančių darnaus kultūrinio turizmo populiarinimą, forma; |
| --- | --- |

6.

dar kartą patvirtina kraštovaizdžio kaip vienos iš pagrindinių Europos gamtos ir kultūros paveldo sudedamųjų dalių, darančių gilų poveikį Europos piliečių kultūriniam tapatumui, svarbą; mano, kad laikantis Europos kraštovaizdžio konvencijos ir Europos kultūros darbotvarkės, bendrieji Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) tikslai galėtų būti praturtinti stipriu teritorijų vystymo aspektu regionų ir vietos kultūros strategijų, apimančių darnaus kultūrinio turizmo populiarinimą, forma;

| 7. | tikisi, kad Europos kultūros paveldo metai (2018 m.) suteiks postūmį padidinti pagal COSME programą skiriamą finansavimą kultūrinio turizmo srityje veiklą vykdančioms mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms; |
| --- | --- |

7.

tikisi, kad Europos kultūros paveldo metai (2018 m.) suteiks postūmį padidinti pagal COSME programą skiriamą finansavimą kultūrinio turizmo srityje veiklą vykdančioms mažosioms ir vidutinio dydžio įmonėms;

| 8. | tikisi, kad turizmas, ypač kultūrinis ir paveldo, suvaidins svarbų vaidmenį 2018 m., atsižvelgiant į tai, kad šis sektorius yra vienas sparčiausiai augančių ekonomikos sektorių Europoje, kuris skatina pasaulinį ekonomikos augimą ir vystymąsi, sukuria milijonus darbo vietų, didina eksportą ir investicijas bei keičia žmonių gyvenimus; |
| --- | --- |

8.

tikisi, kad turizmas, ypač kultūrinis ir paveldo, suvaidins svarbų vaidmenį 2018 m., atsižvelgiant į tai, kad šis sektorius yra vienas sparčiausiai augančių ekonomikos sektorių Europoje, kuris skatina pasaulinį ekonomikos augimą ir vystymąsi, sukuria milijonus darbo vietų, didina eksportą ir investicijas bei keičia žmonių gyvenimus;

| 9. | pabrėžia kultūros kaip vieno esminių turistų traukos veiksnių svarbą ir pabrėžia būtinybę puoselėti Europos kultūros ir gamtos paveldą mūsų regionuose, miestuose ir kaimo vietovėse, kurie parodo mūsų įvairovę, bei užtikrinti geresnį patekimą į tas vietoves, kurias yra sunku pasiekti, pavyzdžiui, kaimo, kalnuotus ar salų regionus; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia kultūros kaip vieno esminių turistų traukos veiksnių svarbą ir pabrėžia būtinybę puoselėti Europos kultūros ir gamtos paveldą mūsų regionuose, miestuose ir kaimo vietovėse, kurie parodo mūsų įvairovę, bei užtikrinti geresnį patekimą į tas vietoves, kurias yra sunku pasiekti, pavyzdžiui, kaimo, kalnuotus ar salų regionus;

| 10. | primena, kad naujos ES miestų darbotvarkės tikslas – pagerinti gyvenimo miestuose kokybę ir suformuoti naują „miestų“ valdymo būdą, ir pabrėžia, kad taip pat turėtų būti kuriamos partnerystės kitose srityse, kurioms būtina integruota politika, pavyzdžiui, kai reikia atsižvelgti į kultūros ir turizmo aspektą miestų plėtros srityje, naujas įtraukias dalyvavimo formas, inovacijas ir pažangiuosius miestus (3); |
| --- | --- |

10.

primena, kad naujos ES miestų darbotvarkės tikslas – pagerinti gyvenimo miestuose kokybę ir suformuoti naują „miestų“ valdymo būdą, ir pabrėžia, kad taip pat turėtų būti kuriamos partnerystės kitose srityse, kurioms būtina integruota politika, pavyzdžiui, kai reikia atsižvelgti į kultūros ir turizmo aspektą miestų plėtros srityje, naujas įtraukias dalyvavimo formas, inovacijas ir pažangiuosius miestus (3);

| 11. | pabrėžia glaudžius kultūros paveldo ir kaimo plėtros ryšius ir ragina kaimo vietoves joms rengiant savo vystymosi strategijas daugiau dėmesio skirti kultūros paveldui, nes jis padeda išsaugoti ir kurti darbo vietas, remia žemės ūkio įmones, saugo kultūrinį kraštovaizdį, remia kaimo menus ir amatus; |
| --- | --- |

11.

pabrėžia glaudžius kultūros paveldo ir kaimo plėtros ryšius ir ragina kaimo vietoves joms rengiant savo vystymosi strategijas daugiau dėmesio skirti kultūros paveldui, nes jis padeda išsaugoti ir kurti darbo vietas, remia žemės ūkio įmones, saugo kultūrinį kraštovaizdį, remia kaimo menus ir amatus;

| 12. | pakartoja, kad vienas ETBG naudojimo daugiapakopio valdymo projektuose pranašumų galėtų būti galimybė įtraukti visus atitinkamus veikėjus į pasienio teritorijų arba Europos regionų valdymą (4) ir skatinti bendradarbiavimą kultūros srityje, įskaitant tiek materialųjį, tiek nematerialųjį kultūros paveldą, darantį teigiamą poveikį kitiems sektoriams, pavyzdžiui, turizmui ir pramonei; |
| --- | --- |

12.

pakartoja, kad vienas ETBG naudojimo daugiapakopio valdymo projektuose pranašumų galėtų būti galimybė įtraukti visus atitinkamus veikėjus į pasienio teritorijų arba Europos regionų valdymą (4) ir skatinti bendradarbiavimą kultūros srityje, įskaitant tiek materialųjį, tiek nematerialųjį kultūros paveldą, darantį teigiamą poveikį kitiems sektoriams, pavyzdžiui, turizmui ir pramonei;

| 13. | dar kartą išreiškia paramą Europos kultūros sostinės ir Europos paveldo ženklo iniciatyvoms, įskaitant Europos kultūros dienas ir ES apdovanojimą už kultūros paveldo puoselėjimą, kartu pabrėžia būtinumą stiprinti jų sinergiją su Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) veikla; |
| --- | --- |

13.

dar kartą išreiškia paramą Europos kultūros sostinės ir Europos paveldo ženklo iniciatyvoms, įskaitant Europos kultūros dienas ir ES apdovanojimą už kultūros paveldo puoselėjimą, kartu pabrėžia būtinumą stiprinti jų sinergiją su Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) veikla;

| 14. | pažymi, kad nors Europos metų veiklai skirtas bendras Sąjungos finansavimas turi atitikti prioritetus ir taisykles, metiniu arba daugiamečiu pagrindu taikomas esamoms programoms, kiekvieniems Metams pasirenkama politikos sritis didele dalimi priklauso nuo turimo biudžeto paketo dydžio. Todėl įvairių Metų finansavimas labai svyruoja ir gali trukdyti siekti Metų tikslų; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad nors Europos metų veiklai skirtas bendras Sąjungos finansavimas turi atitikti prioritetus ir taisykles, metiniu arba daugiamečiu pagrindu taikomas esamoms programoms, kiekvieniems Metams pasirenkama politikos sritis didele dalimi priklauso nuo turimo biudžeto paketo dydžio. Todėl įvairių Metų finansavimas labai svyruoja ir gali trukdyti siekti Metų tikslų;

| 15. | pakartoja, kad globalėjančiame pasaulyje nuo kultūros gali priklausyti vietovės patrauklumas verslui, investuotojams ir kūrybingiems bei versliems žmonėms, taip pat jos konkurencingumas; |
| --- | --- |

15.

pakartoja, kad globalėjančiame pasaulyje nuo kultūros gali priklausyti vietovės patrauklumas verslui, investuotojams ir kūrybingiems bei versliems žmonėms, taip pat jos konkurencingumas;

| 16. | laiko Europos kultūros paveldo metus (2018 m.) svarbiu ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo (5) etapu; |
| --- | --- |

16.

laiko Europos kultūros paveldo metus (2018 m.) svarbiu ES tarptautinių kultūrinių ryšių strategijos kūrimo (5) etapu;

| 17. | teigiamai vertina tai, kad paveldui skiriamas svarbus vaidmuo išorės santykių programose, skirtose daugiausia Artimųjų Rytų šalims, kadangi šis regionas smarkiai nukentėjo nuo tyčinio kultūros paveldo naikinimo kai kuriose konflikto zonose. Sutinka, kad turi būti užmegztas kultūrinis bendradarbiavimas su Europos kaimynystės politikos ir Rytų partnerystės šalimis; |
| --- | --- |

17.

teigiamai vertina tai, kad paveldui skiriamas svarbus vaidmuo išorės santykių programose, skirtose daugiausia Artimųjų Rytų šalims, kadangi šis regionas smarkiai nukentėjo nuo tyčinio kultūros paveldo naikinimo kai kuriose konflikto zonose. Sutinka, kad turi būti užmegztas kultūrinis bendradarbiavimas su Europos kaimynystės politikos ir Rytų partnerystės šalimis;

| 18. | pažymi, kad jaunimui labai svarbu pripažinti, suprasti ir branginti savo paveldą ir laikyti jį savo tapatumo dalimi. Todėl ragina rodyti didesnę iniciatyvą populiarinant Europos kultūros paveldą ir jo įvairovę tarp jaunimo ir vaikų; todėl rekomenduoja į mokyklų programas įtraukti Europos meno, muzikos, teatro ir kino švietimo dalykus, kad praturtėtų žinios apie žemyno materialųjį ir nematerialųjį kultūros paveldą; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad jaunimui labai svarbu pripažinti, suprasti ir branginti savo paveldą ir laikyti jį savo tapatumo dalimi. Todėl ragina rodyti didesnę iniciatyvą populiarinant Europos kultūros paveldą ir jo įvairovę tarp jaunimo ir vaikų; todėl rekomenduoja į mokyklų programas įtraukti Europos meno, muzikos, teatro ir kino švietimo dalykus, kad praturtėtų žinios apie žemyno materialųjį ir nematerialųjį kultūros paveldą;

| 19. | pripažįsta, kad labai svarbu nuo mažens ugdyti kūrybiškumą tiek švietimo sistemoje, tiek laisvalaikiu, kad jaunoji karta sugebėtų visapusiškai pasinaudoti naujomis prieigos prie kultūros formomis (6); |
| --- | --- |

19.

pripažįsta, kad labai svarbu nuo mažens ugdyti kūrybiškumą tiek švietimo sistemoje, tiek laisvalaikiu, kad jaunoji karta sugebėtų visapusiškai pasinaudoti naujomis prieigos prie kultūros formomis (6);

| 20. | laikosi nuomonės, kad prieinamumas yra esminės svarbos Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) sėkmei; prieinamumo gerinimas yra svarbiausias atskaitos taškas norint, be kita ko, siekti aktyvesnio dalyvavimo (7); |
| --- | --- |

20.

laikosi nuomonės, kad prieinamumas yra esminės svarbos Europos kultūros paveldo metų (2018 m.) sėkmei; prieinamumo gerinimas yra svarbiausias atskaitos taškas norint, be kita ko, siekti aktyvesnio dalyvavimo (7);

| 21. | patvirtina savo pageidavimą dalyvauti rengiant išsamią komunikacijos strategiją, taip pat organizuojant atitinkamas konferencijas, renginius ir iniciatyvas, ir savo pasirengimą padėti užmegzti ryšius su piliečiais ir suinteresuotaisiais subjektais; |
| --- | --- |

21.

patvirtina savo pageidavimą dalyvauti rengiant išsamią komunikacijos strategiją, taip pat organizuojant atitinkamas konferencijas, renginius ir iniciatyvas, ir savo pasirengimą padėti užmegzti ryšius su piliečiais ir suinteresuotaisiais subjektais;

| 22. | pageidautų, kad ES žiniasklaidos, audiovizualinė ir IT politika, kuria siekiama populiarinti Europos kultūros ir kalbų paveldą, būtų aktyvesnė; |
| --- | --- |

22.

pageidautų, kad ES žiniasklaidos, audiovizualinė ir IT politika, kuria siekiama populiarinti Europos kultūros ir kalbų paveldą, būtų aktyvesnė;

| 23. | be to, mano, kad būtina sukurti Europos tinklą, į kurį būtų įtraukti Pasaulio paveldo miestai, kadangi šie miestai yra bendras visų europiečių paveldas, ir nustatyti konkrečias priemones šiems miestams išsaugoti ir geriau juos viešinti; |
| --- | --- |

23.

be to, mano, kad būtina sukurti Europos tinklą, į kurį būtų įtraukti Pasaulio paveldo miestai, kadangi šie miestai yra bendras visų europiečių paveldas, ir nustatyti konkrečias priemones šiems miestams išsaugoti ir geriau juos viešinti;

| 24. | paveda Komiteto pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkui ir pirmininkaujančiai Slovakijai. |
| --- | --- |

24.

paveda Komiteto pirmininkui perduoti šią rezoliuciją Europos Komisijai, Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos Vadovų Tarybos pirmininkui ir pirmininkaujančiai Slovakijai.

II.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos sprendimo dėl Europos kultūros paveldo metų

1 pakeitimas

0 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| | Europos Sąjunga prisideda prie nedalomų, visuotinių žmogaus orumo, laisvės, lygybės ir solidarumo vertybių išsaugojimo ir plėtotės, kartu gerbdama Europos tautų kultūrų, kalbų ir tradicijų įvairovę, kaip teigiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos preambulėje. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Europos Sąjunga prisideda prie nedalomų, visuotinių žmogaus orumo, laisvės, lygybės ir solidarumo vertybių išsaugojimo ir plėtotės, kartu gerbdama Europos tautų kultūrų, kalbų ir tradicijų įvairovę, kaip teigiama Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos preambulėje.

Paaiškinimas

Savaime suprantama.

2 pakeitimas

4 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| kaip Europos Komisija pabrėžė komunikate „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (8), kultūros paveldas turėtų būti laikomas bendru turtu ir bendromis gėrybėmis, kurios turi būti išsaugotos ateities kartoms ir kuriomis turi rūpintis visi suinteresuotieji subjektai; | kaip Europos Komisija pabrėžė komunikate „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (8), kultūros paveldas turėtų būti laikomas bendru turtu ir bendromis gėrybėmis, kurios turi būti išsaugotos ateities kartoms ir kuriomis turi rūpintis visi suinteresuotieji subjektai;
  SESV 36 straipsnis nedraudžia nustatyti prekių importo, eksporto ar tranzito draudimų arba apribojimų siekiant užtikrinti nacionalinių meno, istorijos ar archeologijos vertybių apsaugą. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

kaip Europos Komisija pabrėžė komunikate „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (8), kultūros paveldas turėtų būti laikomas bendru turtu ir bendromis gėrybėmis, kurios turi būti išsaugotos ateities kartoms ir kuriomis turi rūpintis visi suinteresuotieji subjektai;

kaip Europos Komisija pabrėžė komunikate „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (8), kultūros paveldas turėtų būti laikomas bendru turtu ir bendromis gėrybėmis, kurios turi būti išsaugotos ateities kartoms ir kuriomis turi rūpintis visi suinteresuotieji subjektai;
  SESV 36 straipsnis nedraudžia nustatyti prekių importo, eksporto ar tranzito draudimų arba apribojimų siekiant užtikrinti nacionalinių meno, istorijos ar archeologijos vertybių apsaugą.

Paaiškinimas

Svarbu priminti, kad prekėms, kurios yra nacionalinių kultūros vertybių dalis, netaikomos ES taisyklės dėl laisvo prekių judėjimo.

3 pakeitimas

11 konstatuojamoji dalis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Europos visuomenėje didėjant kultūrų įvairovei, kultūros paveldas gali atlikti svarbų vaidmenį didinant bendruomenės sanglaudą. Nauji dalyvaujamieji ir tarpkultūriniai paveldo politikos ir švietimo iniciatyvų metodai, prisidedantys prie vienodos pagalbos visiems kultūros paveldo objektams, turi potencialo padidinti pasitikėjimą, abipusį pripažinimą ir socialinę sanglaudą; | Europos visuomenėje didėjant kultūrų įvairovei, kultūros paveldas gali atlikti svarbų vaidmenį didinant bendruomenės sanglaudą.
  Vietovės, kurioms suteiktas Europos paveldo ženklas, pasižymi stipria europine dimensija, kadangi jos buvo atrinktos dėl savo vaidmens Europos istorijoje. Jos simbolizuoja Europos idealus, vertybes, istoriją ir integraciją ir suartina Europos Sąjungą su jos piliečiais. Kartu su Europos kultūros sostinių iniciatyva, jos stiprina Europos piliečių suvokimą, kad jie priklauso bendrai kultūrinei erdvei. Todėl būtina siekti, kad šios iniciatyvos papildytų Europos kultūros paveldo metus.
  Nauji dalyvaujamieji ir tarpkultūriniai paveldo politikos ir švietimo iniciatyvų metodai, prisidedantys prie vienodos pagalbos visiems kultūros paveldams,
  kartu gerbiant menų laisvę pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 13 straipsnį
  , turi potencialo padidinti pasitikėjimą, abipusį pripažinimą ir socialinę sanglaudą; |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Europos visuomenėje didėjant kultūrų įvairovei, kultūros paveldas gali atlikti svarbų vaidmenį didinant bendruomenės sanglaudą. Nauji dalyvaujamieji ir tarpkultūriniai paveldo politikos ir švietimo iniciatyvų metodai, prisidedantys prie vienodos pagalbos visiems kultūros paveldo objektams, turi potencialo padidinti pasitikėjimą, abipusį pripažinimą ir socialinę sanglaudą;

Europos visuomenėje didėjant kultūrų įvairovei, kultūros paveldas gali atlikti svarbų vaidmenį didinant bendruomenės sanglaudą.
  Vietovės, kurioms suteiktas Europos paveldo ženklas, pasižymi stipria europine dimensija, kadangi jos buvo atrinktos dėl savo vaidmens Europos istorijoje. Jos simbolizuoja Europos idealus, vertybes, istoriją ir integraciją ir suartina Europos Sąjungą su jos piliečiais. Kartu su Europos kultūros sostinių iniciatyva, jos stiprina Europos piliečių suvokimą, kad jie priklauso bendrai kultūrinei erdvei. Todėl būtina siekti, kad šios iniciatyvos papildytų Europos kultūros paveldo metus.
  Nauji dalyvaujamieji ir tarpkultūriniai paveldo politikos ir švietimo iniciatyvų metodai, prisidedantys prie vienodos pagalbos visiems kultūros paveldams,
  kartu gerbiant menų laisvę pagal Europos Sąjungos pagrindinių teisių chartijos 13 straipsnį
  , turi potencialo padidinti pasitikėjimą, abipusį pripažinimą ir socialinę sanglaudą;

Paaiškinimas

Tiek Europos paveldo ženklas, tiek Europos kultūros sostinių iniciatyvos yra svarbios priemonės kultūros paveldo propagavimui vietos ir regionų lygmeniu ir turėtų būti deramai pripažintos Sprendime. Tas pat pasakytina ir apie menų laisvę – Europos kūrybiškumo kertinį akmenį.

4 pakeitimas

2 straipsnio 2 dalies k punktas

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| skatinti Sąjungos ir valstybių narių sąveiką, be kita ko, stiprinant kovos su neteisėta prekyba kultūros artefaktais iniciatyvas. | skatinti Sąjungos ir valstybių narių sąveiką, be kita ko, stiprinant kovos su
  neteisėtais kasinėjimais ir
  neteisėta prekyba kultūros artefaktais iniciatyvas. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

skatinti Sąjungos ir valstybių narių sąveiką, be kita ko, stiprinant kovos su neteisėta prekyba kultūros artefaktais iniciatyvas.

skatinti Sąjungos ir valstybių narių sąveiką, be kita ko, stiprinant kovos su
  neteisėtais kasinėjimais ir
  neteisėta prekyba kultūros artefaktais iniciatyvas.

Paaiškinimas

Archeologinių vietovių niokojimas dėl neteisėtų kasinėjimų padarė neįkainojamos žalos Europos kultūros paveldui.

5 pakeitimas

4 straipsnis

| Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Kiekviena valstybė narė skiria nacionalinį koordinatorių, atsakingą už šalies dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą. Koordinatorius užtikrina atitinkamos veiklos koordinavimą
  nacionaliniu
  lygmeniu. | Kiekviena valstybė narė skiria nacionalinį koordinatorių, atsakingą už šalies dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą
  , visapusiškai atsižvelgdama į įgaliojimus, suteiktus nacionaliniam, regionų ir vietos valdymo lygmeniui.
  Koordinatorius užtikrina atitinkamos veiklos koordinavimą valstybės narės lygmeniu. |

Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Kiekviena valstybė narė skiria nacionalinį koordinatorių, atsakingą už šalies dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą. Koordinatorius užtikrina atitinkamos veiklos koordinavimą
  nacionaliniu
  lygmeniu.

Kiekviena valstybė narė skiria nacionalinį koordinatorių, atsakingą už šalies dalyvavimo Europos metų veikloje organizavimą
  , visapusiškai atsižvelgdama į įgaliojimus, suteiktus nacionaliniam, regionų ir vietos valdymo lygmeniui.
  Koordinatorius užtikrina atitinkamos veiklos koordinavimą valstybės narės lygmeniu.

Paaiškinimas

Skiriant valstybių narių koordinatorius turi būti visapusiškai atsižvelgta į federalinės valstybės struktūras ir subnacionalinį valdymo lygmenį.

2016 m. spalio 12 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2016) 543 final.

1

(2)  COR-2014-05515-00-00-AC-TRA.

2

(3)  COR-2015-05511-00-01-AC-TRA.

3

(4)  CDR371-2011_FIN_AC.

4

(5)  JOIN(2016) 29 final.

5

(6)  CDR 2391/2012 fin.

6

(7)  CDR3952-2013_00_00_TRA_AC.

7

(8)  2014 m. liepos 22 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (COM(2014) 477 final).

8

(8)  2014 m. liepos 22 d. Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Integruotas požiūris į Europos kultūros paveldą“ (COM(2014) 477 final).

8

---

NUOMONĖS

Regionų komitetas

119-oji plenarinė sesija, 2016 m. spalio 10–12 d.

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/12 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/12

---

Europos regionų komiteto nuomonė „ESI fondų supaprastinimas iš vietos ir regionų valdžios institucijų perspektyvos“

(2017/C 088/04)

| Pranešėjas: | Pranešėjas Petr Osvald (CZ/PES), Pilzeno miesto tarybos narys |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Pranešėjas Petr Osvald (CZ/PES), Pilzeno miesto tarybos narys

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pabrėžia, kad Europos struktūriniai ir investicijų (ESI) fondai yra viena iš nedaugelio ES priemonių, darančių tiesioginį, konkretų ir akivaizdų poveikį piliečių gyvenimo kokybei įgyvendinant šimtus tūkstančių projektų visoje Europoje ir dėl šios priežasties galinčių turėti teigiamos įtakos jų bendram požiūriui į ES šiuo metu, kai mažėja jos populiarumas. Todėl ši priemonė turėtų būti toliau palaikoma ir plėtojama atsižvelgiant į pagrindinius jos tikslus ir principus. Priešingai – ESI fondai, ir visų pirma sanglaudos politika, turėtų būti analizuojami ir tobulinami, kad padidėtų jų veiksmingumas ir pridėtinė vertė tiek norint įgyvendinti ES tikslus ir strategiją „Europa 2020“, tiek kitose piliečių gyvenimui svarbiose srityse, o tai leistų pagerinti jų nuomonę apie ES. Siekiant šio tikslo viena iš tinkamų ir svarbių priemonių yra supaprastinti visą ESI fondų įgyvendinimo sistemą ir užtikrinti jos lankstumą; |
| --- | --- |

1.

pabrėžia, kad Europos struktūriniai ir investicijų (ESI) fondai yra viena iš nedaugelio ES priemonių, darančių tiesioginį, konkretų ir akivaizdų poveikį piliečių gyvenimo kokybei įgyvendinant šimtus tūkstančių projektų visoje Europoje ir dėl šios priežasties galinčių turėti teigiamos įtakos jų bendram požiūriui į ES šiuo metu, kai mažėja jos populiarumas. Todėl ši priemonė turėtų būti toliau palaikoma ir plėtojama atsižvelgiant į pagrindinius jos tikslus ir principus. Priešingai – ESI fondai, ir visų pirma sanglaudos politika, turėtų būti analizuojami ir tobulinami, kad padidėtų jų veiksmingumas ir pridėtinė vertė tiek norint įgyvendinti ES tikslus ir strategiją „Europa 2020“, tiek kitose piliečių gyvenimui svarbiose srityse, o tai leistų pagerinti jų nuomonę apie ES. Siekiant šio tikslo viena iš tinkamų ir svarbių priemonių yra supaprastinti visą ESI fondų įgyvendinimo sistemą ir užtikrinti jos lankstumą;

| 2. | atkreipia dėmesį, kad ESI fondų naudojimo procedūra tampa vis sudėtingesnė ne tik kiekvieną programavimo laikotarpį, bet praktiškai kiekvienais metais; todėl labai palankiai vertina tai, kad už regioninę politiką atsakingos Komisijos narės iniciatyva Europos Komisija pradėjo rimtai svarstyti šių fondų supaprastinimo klausimą ir šiuo tikslu ne tik sudarė aukšto lygio grupę, bet ir paragino kitus partnerius aptarti šį klausimą. RK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų apsvarstyti ne tik ESI fondų, bet ir visų ES finansinių programų ir politikos sričių persvarstymo siekiant supaprastinimo galimybę; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį, kad ESI fondų naudojimo procedūra tampa vis sudėtingesnė ne tik kiekvieną programavimo laikotarpį, bet praktiškai kiekvienais metais; todėl labai palankiai vertina tai, kad už regioninę politiką atsakingos Komisijos narės iniciatyva Europos Komisija pradėjo rimtai svarstyti šių fondų supaprastinimo klausimą ir šiuo tikslu ne tik sudarė aukšto lygio grupę, bet ir paragino kitus partnerius aptarti šį klausimą. RK taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad reikėtų apsvarstyti ne tik ESI fondų, bet ir visų ES finansinių programų ir politikos sričių persvarstymo siekiant supaprastinimo galimybę;

| 3. | palankiai vertina glaudų bendradarbiavimą su Tarybai pirmininkavusiais Nyderlandais ir pirmininkaujančia Slovakija, kartu aptariant praktinius veiksmus, kaip supaprastinti ESI fondų įgyvendinimą, ir siūlo šį darbą tęsti su Tarybai pirmininkausiančiomis valstybėmis narėmis ir atsižvelgiant į diskusijas dėl sanglaudos politikos ateities; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina glaudų bendradarbiavimą su Tarybai pirmininkavusiais Nyderlandais ir pirmininkaujančia Slovakija, kartu aptariant praktinius veiksmus, kaip supaprastinti ESI fondų įgyvendinimą, ir siūlo šį darbą tęsti su Tarybai pirmininkausiančiomis valstybėmis narėmis ir atsižvelgiant į diskusijas dėl sanglaudos politikos ateities;

| 4. | pabrėžia, kad vykdant supaprastinimo procesą svarbu siekti svarbiausio sanglaudos politikos tikslo ir uždavinio, t. y. regioninės politikos; pabrėžia, kad dabartinės formos sanglaudos politika palaipsniui tolsta nuo regioninės politikos ir pagal ją vis dažniau problemos sprendžiamos nacionaliniu lygmeniu; tai visų pirma patvirtina įvairūs partnerystės susitarimai, grindžiami nacionalinėmis reformų programomis. Be to, sanglaudos politiką varžo įvairios nacionalinės sąlygos, kurių laikymasis visiškai nepriklauso nuo vietos ir regionų valdžios institucijų ir kitų paramos gavėjų. Sanglaudos politika tampa vis sudėtingesnė ir painesnė, visų pirma dėl to, kad trūksta skirtingų politinių ir administracinių lygmenų tarpusavio pasitikėjimo. Šis sudėtingumas savo ruožtu prisideda prie vis didėjančių regionų vystymosi skirtumų; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad vykdant supaprastinimo procesą svarbu siekti svarbiausio sanglaudos politikos tikslo ir uždavinio, t. y. regioninės politikos; pabrėžia, kad dabartinės formos sanglaudos politika palaipsniui tolsta nuo regioninės politikos ir pagal ją vis dažniau problemos sprendžiamos nacionaliniu lygmeniu; tai visų pirma patvirtina įvairūs partnerystės susitarimai, grindžiami nacionalinėmis reformų programomis. Be to, sanglaudos politiką varžo įvairios nacionalinės sąlygos, kurių laikymasis visiškai nepriklauso nuo vietos ir regionų valdžios institucijų ir kitų paramos gavėjų. Sanglaudos politika tampa vis sudėtingesnė ir painesnė, visų pirma dėl to, kad trūksta skirtingų politinių ir administracinių lygmenų tarpusavio pasitikėjimo. Šis sudėtingumas savo ruožtu prisideda prie vis didėjančių regionų vystymosi skirtumų;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad RK atstovauja vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios gali imtis veiksmų įvairiais ESI fondų naudojimo proceso etapais kaip šių fondų lėšų naudojimą valdanti grandis ir kaip visų pirma galutinės paramos gavėjos, valdymo institucijos arba suinteresuotosios šalys. Atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, supaprastinimo procese pirmiausia turėtų būti remiamasi jų žiniomis ir pastabomis; |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad RK atstovauja vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios gali imtis veiksmų įvairiais ESI fondų naudojimo proceso etapais kaip šių fondų lėšų naudojimą valdanti grandis ir kaip visų pirma galutinės paramos gavėjos, valdymo institucijos arba suinteresuotosios šalys. Atsižvelgiant į vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, supaprastinimo procese pirmiausia turėtų būti remiamasi jų žiniomis ir pastabomis;

| 6. | atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant iš tiesų veiksmingo supaprastinimo, būtinas aktyvus ne tik visų Europos Komisijos generalinių direktoratų (įskaitant Regioninės ir miestų politikos (REGIO), Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties (EMPL), Žemės ūkio ir kaimo plėtros (AGRI), Jūrų reikalų ir žuvininkystės (MARE) ir Konkurencijos (COMP) generalinius direktoratus), bet ir kitų institucijų ir ES organų (pavyzdžiui, audito institucijų) dalyvavimas ESI fondų planavimo ir stebėsenos srityje. Sistema turi būti supaprastinta tiek paramos gavėjams, tiek administracinėms institucijoms; |
| --- | --- |

6.

atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant iš tiesų veiksmingo supaprastinimo, būtinas aktyvus ne tik visų Europos Komisijos generalinių direktoratų (įskaitant Regioninės ir miestų politikos (REGIO), Užimtumo, socialinių reikalų ir įtraukties (EMPL), Žemės ūkio ir kaimo plėtros (AGRI), Jūrų reikalų ir žuvininkystės (MARE) ir Konkurencijos (COMP) generalinius direktoratus), bet ir kitų institucijų ir ES organų (pavyzdžiui, audito institucijų) dalyvavimas ESI fondų planavimo ir stebėsenos srityje. Sistema turi būti supaprastinta tiek paramos gavėjams, tiek administracinėms institucijoms;

| 7. | rekomenduoja vykdant supaprastinimo procesą visų pirma sumažinti įgyvendinimo struktūroms tenkančią administracinę naštą ir supaprastinti audito, ataskaitų teikimo ir išlaidų patvirtinimo procesą. Teisinė sistema turėtų būti pritaikyta atsižvelgiant į projekto apimtį ir įgyvendinimo sistemos veiksmingumą valstybėse narėse; |
| --- | --- |

7.

rekomenduoja vykdant supaprastinimo procesą visų pirma sumažinti įgyvendinimo struktūroms tenkančią administracinę naštą ir supaprastinti audito, ataskaitų teikimo ir išlaidų patvirtinimo procesą. Teisinė sistema turėtų būti pritaikyta atsižvelgiant į projekto apimtį ir įgyvendinimo sistemos veiksmingumą valstybėse narėse;

| 8. | rekomenduoja supaprastinimo procese laikytis sisteminio požiūrio, todėl mano, kad šiuo tikslu vertėtų nustatyti įgyvendinimo ir sėkmės metodą ir rodiklius; taigi, reikia išskirti dvejopo pobūdžio rezultatus, t. y. tuos, kurie leidžia iš karto pritaikyti žinias ir pasiūlytus sprendimus, ir tuos, kuriais bus pasinaudota kitu programavimo laikotarpiu. Dabartiniu programavimo laikotarpiu, atsižvelgiant į įgyvendinamas veiksmų programas, plataus masto teisės aktų pakeitimai nėra tinkamas sprendimas norint užtikrinti teisinį tikrumą. Vis dėlto reikėtų numatyti neatidėliotinus veiksmus ir iš dalies pakeisti įgyvendinimo praktiką ir neteisinius reikalavimus, užtikrinti glaudesnį bendradarbiavimą ir veiksmingesnes gaires, taip pat atlikti nedidelius sanglaudos politikos teisės aktų ir susijusių teisės aktų pakeitimus. Supaprastinimo procesas turėtų būti struktūruotas pagal sritis (transporto, aplinkos ir kt.), atsižvelgiant į fondus ir jų tikslines sritis (ERPF, ESF ir kt.), pagal lygmenį (nacionalinio, regionų, miestų, vietos ir savivaldybių) ir pagal dalyvaujančius suinteresuotuosius subjektus (viešasis ir privatusis sektoriai, NVO ir kt.). Vykdant šį procesą reikia atkreipti dėmesį į sąsajas ir padarinius tiek šioje struktūroje, tiek už jos ribų ir pabrėžti įvairių įgyvendinime dalyvaujančių lygmenų institucijų santykių supaprastinimo svarbą; |
| --- | --- |

8.

rekomenduoja supaprastinimo procese laikytis sisteminio požiūrio, todėl mano, kad šiuo tikslu vertėtų nustatyti įgyvendinimo ir sėkmės metodą ir rodiklius; taigi, reikia išskirti dvejopo pobūdžio rezultatus, t. y. tuos, kurie leidžia iš karto pritaikyti žinias ir pasiūlytus sprendimus, ir tuos, kuriais bus pasinaudota kitu programavimo laikotarpiu. Dabartiniu programavimo laikotarpiu, atsižvelgiant į įgyvendinamas veiksmų programas, plataus masto teisės aktų pakeitimai nėra tinkamas sprendimas norint užtikrinti teisinį tikrumą. Vis dėlto reikėtų numatyti neatidėliotinus veiksmus ir iš dalies pakeisti įgyvendinimo praktiką ir neteisinius reikalavimus, užtikrinti glaudesnį bendradarbiavimą ir veiksmingesnes gaires, taip pat atlikti nedidelius sanglaudos politikos teisės aktų ir susijusių teisės aktų pakeitimus. Supaprastinimo procesas turėtų būti struktūruotas pagal sritis (transporto, aplinkos ir kt.), atsižvelgiant į fondus ir jų tikslines sritis (ERPF, ESF ir kt.), pagal lygmenį (nacionalinio, regionų, miestų, vietos ir savivaldybių) ir pagal dalyvaujančius suinteresuotuosius subjektus (viešasis ir privatusis sektoriai, NVO ir kt.). Vykdant šį procesą reikia atkreipti dėmesį į sąsajas ir padarinius tiek šioje struktūroje, tiek už jos ribų ir pabrėžti įvairių įgyvendinime dalyvaujančių lygmenų institucijų santykių supaprastinimo svarbą;

| 9. | siūlo gerinti koordinavimą tarp atskirų fondų ir programų nacionaliniu lygmeniu. Tai turėtų būti pasiekta, be kita ko, per strateginį valdymą ir planavimą programavimo laikotarpiu, daugiausia dėmesio skiriant bendram strateginiam darbui; |
| --- | --- |

9.

siūlo gerinti koordinavimą tarp atskirų fondų ir programų nacionaliniu lygmeniu. Tai turėtų būti pasiekta, be kita ko, per strateginį valdymą ir planavimą programavimo laikotarpiu, daugiausia dėmesio skiriant bendram strateginiam darbui;

Pagrindiniai klausimai ir parametrai siekiant apibrėžti supaprastinimo kryptį

| 10. | pabrėžia, kad siekiant sėkmingo supaprastinimo proceso svarbu atsakyti į šiuos pagrindinius klausimus:






  — | Kam naudingas supaprastinimas?
  RK mano, kad tikslinė grupė yra visų pirma galutiniai paramos gavėjai, o po to ir kiti subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant ESI fondų paramą pagal principą „iš apačios į viršų“, pradedant vietos valdžios institucijomis, kurioms pavestas veiksmų programos įgyvendinimo ir (arba) tarpininkavimo struktūros vaidmuo. |
| --- | --- | --- |

10.

pabrėžia, kad siekiant sėkmingo supaprastinimo proceso svarbu atsakyti į šiuos pagrindinius klausimus:

—

Kam naudingas supaprastinimas?

RK mano, kad tikslinė grupė yra visų pirma galutiniai paramos gavėjai, o po to ir kiti subjektai, dalyvaujantys įgyvendinant ESI fondų paramą pagal principą „iš apačios į viršų“, pradedant vietos valdžios institucijomis, kurioms pavestas veiksmų programos įgyvendinimo ir (arba) tarpininkavimo struktūros vaidmuo.

| — | Kodėl ir kokiu tikslu supaprastinti?
  RK mano, kad svarbiausias supaprastinimo tikslas – inicijuoti ir įgyvendinti kūrybinius projektus, kuriais bus prisidedama prie teritorijos vystymosi ir piliečių priklausymo ES jausmo ugdymo, konkurencingumo ir gyvenimo kokybės ir kurie ilgainiui padės užtikrinti visos Sąjungos vystymąsi ir strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą. Supaprastinimu nesiekiama padidinti ESI fondų išlaidas arba leisti paprasčiau naudotis šių fondų lėšomis; supaprastinimo tikslas – padidinti kūrybinių projektų veiksmingumą sudarant palankesnes sąlygas juos rengti ir įgyvendinti sumažinant riziką paramos gavėjams. |
| --- | --- |

—

Kodėl ir kokiu tikslu supaprastinti?

RK mano, kad svarbiausias supaprastinimo tikslas – inicijuoti ir įgyvendinti kūrybinius projektus, kuriais bus prisidedama prie teritorijos vystymosi ir piliečių priklausymo ES jausmo ugdymo, konkurencingumo ir gyvenimo kokybės ir kurie ilgainiui padės užtikrinti visos Sąjungos vystymąsi ir strategijos „Europa 2020“ įgyvendinimą. Supaprastinimu nesiekiama padidinti ESI fondų išlaidas arba leisti paprasčiau naudotis šių fondų lėšomis; supaprastinimo tikslas – padidinti kūrybinių projektų veiksmingumą sudarant palankesnes sąlygas juos rengti ir įgyvendinti sumažinant riziką paramos gavėjams.

| — | Kodėl sistema tapo tokia sudėtinga?
  RK mano, kad sistema tapo vis sudėtingesnė iš esmės todėl, kad siekiant suderinti šią sistemą stengtasi gairėse ir modeliuose atsižvelgti į išvadas ir specialias žinias. Noras įrodyti, kad kovojama su korupcija ir bet kokia kaina užtikrinti didesnį skaidrumą yra dar vienas tokį sudėtingumą lemiantis veiksnys. RK mano, kad nepakankamai analizuojamos įvairių sistemos priemonių ir veiksmų (nepaisant pagirtinų jų tikslų) neigiamos pasekmės kitoms priemonėms. Iš tiesų, konkretaus atvejo išvados nebūtinai gali tikti ir būti panaudotos kitais atvejais; |
| --- | --- |

—

Kodėl sistema tapo tokia sudėtinga?

RK mano, kad sistema tapo vis sudėtingesnė iš esmės todėl, kad siekiant suderinti šią sistemą stengtasi gairėse ir modeliuose atsižvelgti į išvadas ir specialias žinias. Noras įrodyti, kad kovojama su korupcija ir bet kokia kaina užtikrinti didesnį skaidrumą yra dar vienas tokį sudėtingumą lemiantis veiksnys. RK mano, kad nepakankamai analizuojamos įvairių sistemos priemonių ir veiksmų (nepaisant pagirtinų jų tikslų) neigiamos pasekmės kitoms priemonėms. Iš tiesų, konkretaus atvejo išvados nebūtinai gali tikti ir būti panaudotos kitais atvejais;

| 11. | mano, kad supaprastinimu negali būti laikoma:






  — | Tik reglamentų ir gairių puslapių skaičiaus sumažinimas.
  Pastarieji turi būti suformuluoti aiškiai, kad būtų suprantami ir nekiltų neaiškumų juos aiškinant. |
| --- | --- | --- |

11.

mano, kad supaprastinimu negali būti laikoma:

—

Tik reglamentų ir gairių puslapių skaičiaus sumažinimas.

Pastarieji turi būti suformuluoti aiškiai, kad būtų suprantami ir nekiltų neaiškumų juos aiškinant.

| — | Komisijos, ir visų pirma REGIO generalinio direktorato, įgaliojimų sumažinimas.
  Daugeliu atvejų siekiant visoje Europoje užtikrinti vienodą požiūrį ir aiškinimą būtų tikslinga už konkrečius fondus atsakingam generaliniam direktoratui suteikti konsoliduotus reglamentavimo įgaliojimus siekiant išvengti skirtingo ir nekoordinuoto kitų už įgyvendinimą atsakingų struktūrų aiškinimo ir požiūrio. Tam tikrus sunkumus lemia būtent nepakankamas generalinių direktoratų ir kitų ES institucijų (COMP GD, audito institucijų ir pan.) veiklos koordinavimas. |
| --- | --- |

—

Komisijos, ir visų pirma REGIO generalinio direktorato, įgaliojimų sumažinimas.

Daugeliu atvejų siekiant visoje Europoje užtikrinti vienodą požiūrį ir aiškinimą būtų tikslinga už konkrečius fondus atsakingam generaliniam direktoratui suteikti konsoliduotus reglamentavimo įgaliojimus siekiant išvengti skirtingo ir nekoordinuoto kitų už įgyvendinimą atsakingų struktūrų aiškinimo ir požiūrio. Tam tikrus sunkumus lemia būtent nepakankamas generalinių direktoratų ir kitų ES institucijų (COMP GD, audito institucijų ir pan.) veiklos koordinavimas.

| — | Labiau suderintų dokumentų ir modelių rengimas.
  Reikia išnagrinėti, ar pastaraisiais metais šioje srityje įgyvendintos iniciatyvos iš tiesų padėjo užtikrinti didesnį veiksmingumą, ir atlikti šių iniciatyvų vertinimą. Norint supaprastinti, reikės panaikinti bendras gaires ir schemas, kurios nepadėjo užtikrinti didesnio veiksmingumo, ir palengvinti, o ne apsunkinti įgyvendinimo procesą; |
| --- | --- |

—

Labiau suderintų dokumentų ir modelių rengimas.

Reikia išnagrinėti, ar pastaraisiais metais šioje srityje įgyvendintos iniciatyvos iš tiesų padėjo užtikrinti didesnį veiksmingumą, ir atlikti šių iniciatyvų vertinimą. Norint supaprastinti, reikės panaikinti bendras gaires ir schemas, kurios nepadėjo užtikrinti didesnio veiksmingumo, ir palengvinti, o ne apsunkinti įgyvendinimo procesą;

| 12. | mano, kad supaprastinimas tai yra:






  — | Taisyklių, leidžiančių pasiekti bendrą tikslą įgyvendinant įvairius ir kūrybiškesnius metodus ir projektus, nustatymas. |
| --- | --- | --- |

12.

mano, kad supaprastinimas tai yra:

—

Taisyklių, leidžiančių pasiekti bendrą tikslą įgyvendinant įvairius ir kūrybiškesnius metodus ir projektus, nustatymas.

| — | Įvairių įgyvendinime dalyvaujančių subjektų abipusio pasitikėjimo principo nustatymas ir taikymas sudarant tikrą Europos Komisijos, valstybių narių ir jų regionų pasitikėjimo sutartį struktūrinių fondų valdymo, kontrolės ir kovos su sukčiavimu srityse. |
| --- | --- |

—

Įvairių įgyvendinime dalyvaujančių subjektų abipusio pasitikėjimo principo nustatymas ir taikymas sudarant tikrą Europos Komisijos, valstybių narių ir jų regionų pasitikėjimo sutartį struktūrinių fondų valdymo, kontrolės ir kovos su sukčiavimu srityse.

| — | Didesnio lankstumo paramos gavėjams nustatymas ir didesnės veiksmų laisvės suteikimas regionams numatant galimybę užtikrinti tiesioginį profesinį Europos Komisijos ir paramos gavėjo ryšį ir geresnę jų komunikaciją tuo atveju, jei sprendimas negali būti priimtas nacionaliniu lygmeniu. |
| --- | --- |

—

Didesnio lankstumo paramos gavėjams nustatymas ir didesnės veiksmų laisvės suteikimas regionams numatant galimybę užtikrinti tiesioginį profesinį Europos Komisijos ir paramos gavėjo ryšį ir geresnę jų komunikaciją tuo atveju, jei sprendimas negali būti priimtas nacionaliniu lygmeniu.

| — | Lankstesnių santykių tarp valdymo institucijų (nacionalinių ar regionų) ir vietos valdžios institucijų (paramos gavėjų arba už įgyvendinimą atsakingų subjektų) užtikrinimas, taip pat audito taisyklių ir kontrolės, ataskaitų teikimo ir išlaidų patvirtinimo proceso supaprastinimas. |
| --- | --- |

—

Lankstesnių santykių tarp valdymo institucijų (nacionalinių ar regionų) ir vietos valdžios institucijų (paramos gavėjų arba už įgyvendinimą atsakingų subjektų) užtikrinimas, taip pat audito taisyklių ir kontrolės, ataskaitų teikimo ir išlaidų patvirtinimo proceso supaprastinimas.

| — | Proporcingumo principo skatinimas, kad administracinė našta būtų nustatoma atvirkščiai proporcingai atsižvelgiant ne tik į projekto dydį, bet ir į skiriamos paramos sumą. |
| --- | --- |

—

Proporcingumo principo skatinimas, kad administracinė našta būtų nustatoma atvirkščiai proporcingai atsižvelgiant ne tik į projekto dydį, bet ir į skiriamos paramos sumą.

| — | Programų skaičiaus sumažinimas, pavyzdžiui, mažiau teminių veiksmų programų, jas pakeičiant parengta integruota veiksmų programa. |
| --- | --- |

—

Programų skaičiaus sumažinimas, pavyzdžiui, mažiau teminių veiksmų programų, jas pakeičiant parengta integruota veiksmų programa.

| — | Bendros metodologinės aplinkos koncepcija – nustatyti bendras taisykles visai sistemai. Tolesnis techninių strateginio darbo priemonių, pavyzdžiui, strategijų duomenų bazių – informacinės sistemos, kurioje pateikiami atitinkami dokumentai, tikslai, atsakomybės sritys ir rodikliai – sukūrimas. |
| --- | --- |

—

Bendros metodologinės aplinkos koncepcija – nustatyti bendras taisykles visai sistemai. Tolesnis techninių strateginio darbo priemonių, pavyzdžiui, strategijų duomenų bazių – informacinės sistemos, kurioje pateikiami atitinkami dokumentai, tikslai, atsakomybės sritys ir rodikliai – sukūrimas.

| — | Stebėsenos sistemos veikimo, siekiant supaprastinti projektų pareiškėjams administracines procedūras, išplėtimas. |
| --- | --- |

—

Stebėsenos sistemos veikimo, siekiant supaprastinti projektų pareiškėjams administracines procedūras, išplėtimas.

| — | Kitų strateginio darbo priemonių, pavyzdžiui, strategijų kokybės vertinimo ir jų įgyvendinimo kokybės, strategijų hierarchijos, pajėgumų stiprinimo strateginiam darbui viešojo administravimo srityje, kūrimas ir įgyvendinimas. |
| --- | --- |

—

Kitų strateginio darbo priemonių, pavyzdžiui, strategijų kokybės vertinimo ir jų įgyvendinimo kokybės, strategijų hierarchijos, pajėgumų stiprinimo strateginiam darbui viešojo administravimo srityje, kūrimas ir įgyvendinimas.

| — | Bendros fondams skirtos terminijos sukūrimas ir vartojimas; |
| --- | --- |

—

Bendros fondams skirtos terminijos sukūrimas ir vartojimas;

| 13. | pabrėžia, kad supaprastinimas – tai tęstinis procesas, kuris neapsiriboja keleto priemonių įgyvendinimu, ataskaitos ir nuomonės parengimu; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia, kad supaprastinimas – tai tęstinis procesas, kuris neapsiriboja keleto priemonių įgyvendinimu, ataskaitos ir nuomonės parengimu;

| 14. | įspėja, kad daugelis paramos gavėjų mano, kad šiuo metu naudotis ESI fondais yra rizikinga, nes jie nėra tikri, kad nenukentės dėl force majeure, t. y. kad dėl Europos Komisijos ir valstybės narės ginčo nebus nutrauktas arba atidėtas jų projekto finansavimas, pavyzdžiui, dėl to, kad nesilaikoma sąlygų, nustatomos klaidos įgyvendinant priemonę ir pan. Pasiekus projekto tikslus ir lauktą poveikį, paramos gavėjo gaunama pagalba visgi gali būti sumažinta arba atidėta dėl įvairių nedidelių klaidų arba dėl to, kad projekto įgyvendinimo metu dėl objektyvių priežasčių atlikta pakeitimų. Paramos gavėjas neapsaugotas ir nuo rizikos, kad jo projektui atgaline data bus taikomos dėl kito projekto audito institucijos priimtos išvados, taip pat kitokios rizikos. Visi šie veiksniai turi įtakos pasiryžimui veiksmingai naudoti ESI fondų lėšas. Sanglaudos politikoje būtina vėl pagrindinį dėmesį skirti projektui ir jo vykdytojui sudarant palankias sąlygas paramos gavėjui, konkrečiai: sumažinti administracinę naštą ir reikalauti projektų vykdytojų ataskaitose teikti tik informaciją apie projekto įgyvendinimą, plačiau naudoti supaprastintą sąnaudų skaičiavimą ir vengti, kad kontrolė jas kvestionuotų, nurodyti projektų vykdytojams, kokius dokumentus privaloma pateikti popieriniu formatu saugojimo tikslais, nustatant galutinę archyvavimo datą; |
| --- | --- |

14.

įspėja, kad daugelis paramos gavėjų mano, kad šiuo metu naudotis ESI fondais yra rizikinga, nes jie nėra tikri, kad nenukentės dėl force majeure, t. y. kad dėl Europos Komisijos ir valstybės narės ginčo nebus nutrauktas arba atidėtas jų projekto finansavimas, pavyzdžiui, dėl to, kad nesilaikoma sąlygų, nustatomos klaidos įgyvendinant priemonę ir pan. Pasiekus projekto tikslus ir lauktą poveikį, paramos gavėjo gaunama pagalba visgi gali būti sumažinta arba atidėta dėl įvairių nedidelių klaidų arba dėl to, kad projekto įgyvendinimo metu dėl objektyvių priežasčių atlikta pakeitimų. Paramos gavėjas neapsaugotas ir nuo rizikos, kad jo projektui atgaline data bus taikomos dėl kito projekto audito institucijos priimtos išvados, taip pat kitokios rizikos. Visi šie veiksniai turi įtakos pasiryžimui veiksmingai naudoti ESI fondų lėšas. Sanglaudos politikoje būtina vėl pagrindinį dėmesį skirti projektui ir jo vykdytojui sudarant palankias sąlygas paramos gavėjui, konkrečiai: sumažinti administracinę naštą ir reikalauti projektų vykdytojų ataskaitose teikti tik informaciją apie projekto įgyvendinimą, plačiau naudoti supaprastintą sąnaudų skaičiavimą ir vengti, kad kontrolė jas kvestionuotų, nurodyti projektų vykdytojams, kokius dokumentus privaloma pateikti popieriniu formatu saugojimo tikslais, nustatant galutinę archyvavimo datą;

| 15. | mano, kad tokių pačių tinkamumo finansuoti taisyklių taikymas visiems ES fondams reikštų didelį supaprastinimą. Tačiau svarbu, kad atsakomybė už tinkamų finansuoti išlaidų nustatymą ir toliau turi tekti valstybėms narėms ir tai turėtų būti suderinta visose ES valstybėse narėse; |
| --- | --- |

15.

mano, kad tokių pačių tinkamumo finansuoti taisyklių taikymas visiems ES fondams reikštų didelį supaprastinimą. Tačiau svarbu, kad atsakomybė už tinkamų finansuoti išlaidų nustatymą ir toliau turi tekti valstybėms narėms ir tai turėtų būti suderinta visose ES valstybėse narėse;

| 16. | siūlo ESI fondų atžvilgiu vienai iš esamų institucijų ar organų suteikti tarpininko, į kurį kraštutiniu atveju galėtų kreiptis bet kuris paramos gavėjas, įgaliojimus ir vaidmenį; dėl sistemos sudėtingumo daugelis paramos gavėjų, visgi dedančių pastangas įgyvendinti projektą taip, kad jo poveikis būtų kuo didesnis, atsiduria paradoksalioje ir problemiškoje padėtyje, kuri ne tik morališkai ir ekonomiškai žlugdo paramos gavėjus, bet ir gerokai padidina neigiamą visuomenės požiūrį į ESI fondus ir į pačią ES. Ši institucija turėtų ne vien tik palaikyti ryšį su REGIO generaliniu direktoratu, bet visų pirma spręsti ESI fondų problemas Europos Komisijos ir kitų ES institucijų lygmeniu. Tokios institucijos nėra ES lygmeniu, todėl su ESI fondais susijusius klausimus sprendžia kiti generaliniai direktoratai ir kitos ES institucijos. Be to, reikėtų kurti panašias institucijas valstybėse narėse, kuriose jų dar nėra; |
| --- | --- |

16.

siūlo ESI fondų atžvilgiu vienai iš esamų institucijų ar organų suteikti tarpininko, į kurį kraštutiniu atveju galėtų kreiptis bet kuris paramos gavėjas, įgaliojimus ir vaidmenį; dėl sistemos sudėtingumo daugelis paramos gavėjų, visgi dedančių pastangas įgyvendinti projektą taip, kad jo poveikis būtų kuo didesnis, atsiduria paradoksalioje ir problemiškoje padėtyje, kuri ne tik morališkai ir ekonomiškai žlugdo paramos gavėjus, bet ir gerokai padidina neigiamą visuomenės požiūrį į ESI fondus ir į pačią ES. Ši institucija turėtų ne vien tik palaikyti ryšį su REGIO generaliniu direktoratu, bet visų pirma spręsti ESI fondų problemas Europos Komisijos ir kitų ES institucijų lygmeniu. Tokios institucijos nėra ES lygmeniu, todėl su ESI fondais susijusius klausimus sprendžia kiti generaliniai direktoratai ir kitos ES institucijos. Be to, reikėtų kurti panašias institucijas valstybėse narėse, kuriose jų dar nėra;

| 17. | dar sykį pakartoja, kad labai svarbu vengti taikyti sprendimus atgaline data. Dabartiniai sprendimai ar pakeistos procedūros ar gairės negali būti taikomi atgaline data kitiems projektams, net ir nebaigtiems projektams, kurių įgyvendinimas jau gerokai pažengęs. Taikymo atgaline data prevencija – tai priemonė, kurią galima pritaikyti nedelsiant ir kuri gerokai padidintų paramos gavėjų teisinį tikrumą; |
| --- | --- |

17.

dar sykį pakartoja, kad labai svarbu vengti taikyti sprendimus atgaline data. Dabartiniai sprendimai ar pakeistos procedūros ar gairės negali būti taikomi atgaline data kitiems projektams, net ir nebaigtiems projektams, kurių įgyvendinimas jau gerokai pažengęs. Taikymo atgaline data prevencija – tai priemonė, kurią galima pritaikyti nedelsiant ir kuri gerokai padidintų paramos gavėjų teisinį tikrumą;

| 18. | rekomenduoja vykdant supaprastinimo procesą atlikti reformas siekiant užtikrinti didesnį lankstumą, nes dėl vis sudėtingesnių procesų projektuose atsiranda įvairių konkrečių sprendimų, skatinančių priimti bendras gairės ir direktyvas; todėl rekomenduoja sudaryti praktinės patirties įgyvendinant ESI fondus turinčių specialistų darbo grupę, kuriai būtų pavesta teikti pasiūlymus dėl pakeitimų ir palaikyti dialogą su Europos Komisija ir kitomis institucijomis; |
| --- | --- |

18.

rekomenduoja vykdant supaprastinimo procesą atlikti reformas siekiant užtikrinti didesnį lankstumą, nes dėl vis sudėtingesnių procesų projektuose atsiranda įvairių konkrečių sprendimų, skatinančių priimti bendras gairės ir direktyvas; todėl rekomenduoja sudaryti praktinės patirties įgyvendinant ESI fondus turinčių specialistų darbo grupę, kuriai būtų pavesta teikti pasiūlymus dėl pakeitimų ir palaikyti dialogą su Europos Komisija ir kitomis institucijomis;

| 19. | atkreipia dėmesį į dažnus ESI fondus reglamentuojančios ES teisinės sistemos ir nacionalinių teisės aktų – kurie veikiausiai nesusiję – nederėjimo atvejus, pavyzdžiui, įstatymų dėl finansų kontrolės arba viešųjų pirkimų; tai lemia susiskaidymą ir nevienodą įvairių valstybių narių požiūrį; todėl, atsižvelgdamas į tai, kad ESI fonduose sutelkti Europos, o ne nacionaliniai asignavimai, rekomenduoja viršesniais laikyti su ESI fondais susijusius ES, o ne prieštaraujančius nacionalinius ar netgi europinius teisės aktus nepaisant bendro finansavimo nacionaliniais ar subnacionaliniais ištekliais, kad būtų išvengta perteklinio reglamentavimo; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį į dažnus ESI fondus reglamentuojančios ES teisinės sistemos ir nacionalinių teisės aktų – kurie veikiausiai nesusiję – nederėjimo atvejus, pavyzdžiui, įstatymų dėl finansų kontrolės arba viešųjų pirkimų; tai lemia susiskaidymą ir nevienodą įvairių valstybių narių požiūrį; todėl, atsižvelgdamas į tai, kad ESI fonduose sutelkti Europos, o ne nacionaliniai asignavimai, rekomenduoja viršesniais laikyti su ESI fondais susijusius ES, o ne prieštaraujančius nacionalinius ar netgi europinius teisės aktus nepaisant bendro finansavimo nacionaliniais ar subnacionaliniais ištekliais, kad būtų išvengta perteklinio reglamentavimo;

| 20. | siūlo skleisti valstybių gerąją praktiką įgyvendinant programas, kurioms praeityje buvo nustatytas nežymus arba mažas klaidų skaičius. Be to, būtina užtikrinti, kad visoms valstybėms narėms būtų sudarytos vienodos sąlygos (neatsižvelgiant netgi į nacionalinių teisės aktų skirtumus). Šiuo metu įvairūs teritoriniai vienetai dažnai laikosi visiškai priešingo požiūrio. Iš tiesų, yra atvejų, kai tai, kas vienoje valstybėje yra tinkama ir įprasta procedūra, kitoje yra laikoma rimtu pažeidimu. Tai, žinoma, neturi įtakos nuostatai, kad administracinė našta turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į projektų dydį, paramos sumą ir įgyvendinimo struktūros kokybę; |
| --- | --- |

20.

siūlo skleisti valstybių gerąją praktiką įgyvendinant programas, kurioms praeityje buvo nustatytas nežymus arba mažas klaidų skaičius. Be to, būtina užtikrinti, kad visoms valstybėms narėms būtų sudarytos vienodos sąlygos (neatsižvelgiant netgi į nacionalinių teisės aktų skirtumus). Šiuo metu įvairūs teritoriniai vienetai dažnai laikosi visiškai priešingo požiūrio. Iš tiesų, yra atvejų, kai tai, kas vienoje valstybėje yra tinkama ir įprasta procedūra, kitoje yra laikoma rimtu pažeidimu. Tai, žinoma, neturi įtakos nuostatai, kad administracinė našta turėtų būti nustatoma atsižvelgiant į projektų dydį, paramos sumą ir įgyvendinimo struktūros kokybę;

| 21. | pabrėžia, kad, siekiant sėkmingo supaprastinimo proceso, būtina suderinti, viena vertus, kovos su korupcija priemones ir sumažinti klaidų skaičių ir, antra vertus, supaprastinti ir sumažinti su ESI fondais susijusią administracinę naštą. Būtina peržiūrėti įgyvendinimo ir valdymo taisykles, pagal kurias sukčiavimas ir netyčinė klaida vertinami vienodai; tai skatina subjektų tarpusavio nepasitikėjimą ir neproporcingai didelę administracinę naštą projektų vykdytojams. Laipsniškai priimtos įvairios skaidrumo užtikrinimo ir kovos su korupcija bei sukčiavimu priemonės labai apsunkina visą sistemą. Reikėtų a posteriori patikrinti, kurios iš šių priemonių yra iš tiesų veiksmingos ir dėl kurių procesas tampa tik sudėtingesnis ir sąžiningi paramos gavėjai kaltinami dėl nereikšmingų klaidų. Kova su korupcija neturėtų kelti kiekvieno paramos gavėjo išankstinio nepasitikėjimo: ji turėtų būti grindžiama pasitikėjimu, bendradarbiavimu ir aiškia atsakomybe. Ją vykdant reikia vadovautis pagrindiniais moraliniais principais ir paramos gavėjo atsakomybe įgyvendinti užsibrėžtus tikslus, o ne atsižvelgus į nustatytas klaidas nustatyti šabloninius modelius, kurie yra dažnai neveiksmingi ir apriboja kitų paramos gavėjų galimybes. Dėmesį sutelkus tik į schemų ir modelių taikymą, kai kuriais atvejais gali būti netinkamai, neteisingai ir visiškai už tai nebaudžiant naudojamos fondų lėšos; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad, siekiant sėkmingo supaprastinimo proceso, būtina suderinti, viena vertus, kovos su korupcija priemones ir sumažinti klaidų skaičių ir, antra vertus, supaprastinti ir sumažinti su ESI fondais susijusią administracinę naštą. Būtina peržiūrėti įgyvendinimo ir valdymo taisykles, pagal kurias sukčiavimas ir netyčinė klaida vertinami vienodai; tai skatina subjektų tarpusavio nepasitikėjimą ir neproporcingai didelę administracinę naštą projektų vykdytojams. Laipsniškai priimtos įvairios skaidrumo užtikrinimo ir kovos su korupcija bei sukčiavimu priemonės labai apsunkina visą sistemą. Reikėtų a posteriori patikrinti, kurios iš šių priemonių yra iš tiesų veiksmingos ir dėl kurių procesas tampa tik sudėtingesnis ir sąžiningi paramos gavėjai kaltinami dėl nereikšmingų klaidų. Kova su korupcija neturėtų kelti kiekvieno paramos gavėjo išankstinio nepasitikėjimo: ji turėtų būti grindžiama pasitikėjimu, bendradarbiavimu ir aiškia atsakomybe. Ją vykdant reikia vadovautis pagrindiniais moraliniais principais ir paramos gavėjo atsakomybe įgyvendinti užsibrėžtus tikslus, o ne atsižvelgus į nustatytas klaidas nustatyti šabloninius modelius, kurie yra dažnai neveiksmingi ir apriboja kitų paramos gavėjų galimybes. Dėmesį sutelkus tik į schemų ir modelių taikymą, kai kuriais atvejais gali būti netinkamai, neteisingai ir visiškai už tai nebaudžiant naudojamos fondų lėšos;

Su kuo tai susiję

| 22. | po diskusijų Komitete ir su kitais partneriais, nustatyti šie pagrindiniai spręstini klausimai: |
| --- | --- |

22.

po diskusijų Komitete ir su kitais partneriais, nustatyti šie pagrindiniai spręstini klausimai:

Viešieji pirkimai

| 23. | nors, kaip paaiškėjo supaprastinimui skirtų praktinių seminarų metu, kai kuriose valstybėse narėse dėl viešųjų pirkimų didelių problemų nekyla, daugelio šalių atstovai mano, kad būtent viešieji pirkimai yra viena pagrindinių įgyvendinimo problemų. Todėl manome, kad visoje ES turėtų būti nustatytos aiškios viešųjų pirkimų taisyklės, taikomos įgyvendinant ESI fondų lėšomis finansuojamus projektus; šios taisyklės turėtų būti viršesnės už nacionalinius šios srities teisės aktus. Kadangi tai daugiausia yra ES, o ne valstybių narių ištekliai, viešieji pirkimai turi būti reglamentuojami visoje Europoje galiojančiomis, o ne nacionalinio lygmens taisyklėmis. Be to, viešuosius pirkimus reglamentuojančios procedūros turėtų padėti pasiekti kuo veiksmingesnį galutinį rezultatą, ir, siekiant šio tikslo, reikėtų numatyti tam tikrą įvairių viešųjų pirkimų kategorijų lankstumą, o ne įsprausti perkančiąją organizaciją ir pareiškėją į įvairių privalomų standartinių procedūrų ir procesų rėmus. Reikėtų be kita ko padidinti ribines sumas, lemiančias sprendimą skelbti viešųjų pirkimų portale ir ES oficialiajame leidinyje; |
| --- | --- |

23.

nors, kaip paaiškėjo supaprastinimui skirtų praktinių seminarų metu, kai kuriose valstybėse narėse dėl viešųjų pirkimų didelių problemų nekyla, daugelio šalių atstovai mano, kad būtent viešieji pirkimai yra viena pagrindinių įgyvendinimo problemų. Todėl manome, kad visoje ES turėtų būti nustatytos aiškios viešųjų pirkimų taisyklės, taikomos įgyvendinant ESI fondų lėšomis finansuojamus projektus; šios taisyklės turėtų būti viršesnės už nacionalinius šios srities teisės aktus. Kadangi tai daugiausia yra ES, o ne valstybių narių ištekliai, viešieji pirkimai turi būti reglamentuojami visoje Europoje galiojančiomis, o ne nacionalinio lygmens taisyklėmis. Be to, viešuosius pirkimus reglamentuojančios procedūros turėtų padėti pasiekti kuo veiksmingesnį galutinį rezultatą, ir, siekiant šio tikslo, reikėtų numatyti tam tikrą įvairių viešųjų pirkimų kategorijų lankstumą, o ne įsprausti perkančiąją organizaciją ir pareiškėją į įvairių privalomų standartinių procedūrų ir procesų rėmus. Reikėtų be kita ko padidinti ribines sumas, lemiančias sprendimą skelbti viešųjų pirkimų portale ir ES oficialiajame leidinyje;

| 24. | nors, kaip paaiškėjo supaprastinimui skirtų praktinių seminarų metu, kai kuriose valstybėse narėse dėl viešųjų pirkimų didelių problemų nekyla, daugelio šalių atstovai atkreipė dėmesį į tai, kad smulkioms perkančiosioms organizacijoms dabartinė sistema yra tokia sudėtinga ir rizikinga, kad jos pačios negali parengti viešo pasiūlymo ir turi naudotis specializuotos išorės bendrovės paslaugomis, tačiau tai jų neatleidžia nuo atsakomybės už galimas klaidas. Taip sukurtas visiškai naujas komercinės veiklos sektorius. Paradoksalu, kad kai kuriais atvejais reikia skelbti konkursą siekiant atrinkti pasiūlymus konkursui parengsiančią įmonę; |
| --- | --- |

24.

nors, kaip paaiškėjo supaprastinimui skirtų praktinių seminarų metu, kai kuriose valstybėse narėse dėl viešųjų pirkimų didelių problemų nekyla, daugelio šalių atstovai atkreipė dėmesį į tai, kad smulkioms perkančiosioms organizacijoms dabartinė sistema yra tokia sudėtinga ir rizikinga, kad jos pačios negali parengti viešo pasiūlymo ir turi naudotis specializuotos išorės bendrovės paslaugomis, tačiau tai jų neatleidžia nuo atsakomybės už galimas klaidas. Taip sukurtas visiškai naujas komercinės veiklos sektorius. Paradoksalu, kad kai kuriais atvejais reikia skelbti konkursą siekiant atrinkti pasiūlymus konkursui parengsiančią įmonę;

| 25. | nors, kaip paaiškėjo supaprastinimui skirtų praktinių seminarų metu, kai kuriose valstybėse narėse dėl viešųjų pirkimų didelių problemų nekyla, daugelio šalių atstovai atkreipė dėmesį į tai, kad dauguma klaidų viešųjų pirkimų srityje tikrai padaroma dėl sudėtingų taisyklių. Todėl projekto rengėjai išgyvena didelį nusivylimą dėl ex post auditų, kurie vykdomi pažengus procesui, kai jau nebeįmanoma ištaisyti klaidų ir nėra galimybės reikalauti privalomo išankstinio įvertinimo. Todėl RK siūlo audito nuomones ir kitas viešųjų pirkimų kontrolės procedūras visų pirma atlikti ex ante siekiant iš anksto numatyti klaidas, kurių labai dažnai pasitaiko būtent šioje srityje, ir taip sumažinti finansinių pataisų sumas; |
| --- | --- |

25.

nors, kaip paaiškėjo supaprastinimui skirtų praktinių seminarų metu, kai kuriose valstybėse narėse dėl viešųjų pirkimų didelių problemų nekyla, daugelio šalių atstovai atkreipė dėmesį į tai, kad dauguma klaidų viešųjų pirkimų srityje tikrai padaroma dėl sudėtingų taisyklių. Todėl projekto rengėjai išgyvena didelį nusivylimą dėl ex post auditų, kurie vykdomi pažengus procesui, kai jau nebeįmanoma ištaisyti klaidų ir nėra galimybės reikalauti privalomo išankstinio įvertinimo. Todėl RK siūlo audito nuomones ir kitas viešųjų pirkimų kontrolės procedūras visų pirma atlikti ex ante siekiant iš anksto numatyti klaidas, kurių labai dažnai pasitaiko būtent šioje srityje, ir taip sumažinti finansinių pataisų sumas;

| 26. | taip pat reikia pažymėti, kad teisės aktuose dėl viešųjų pirkimų proceso dėmesys sutelktas į perkančiąją organizaciją, kuri taip pat baudžiama ir persekiojama už menkiausią klaidą, nors daug nederamų viešųjų pirkimų rezultatų manipuliacijų įvyksta dėl susitarimų su atitinkamo konkurso laimėtojais. Kalbant apie sektorius ir segmentus, kuriuose ši rinka labai monopolizuota, reikia pasakyti, kad dabartinė viešųjų pirkimų sistema dažnai neatlieka savo vaidmens ir gali netgi pasirodyti neproduktyvi. Todėl tikslinga išnagrinėti visą sistemą iš esmės ir iš naujo įvertinti visos sistemos koncepciją. Tai ypač aktualu mažoms šalims, kuriose rinka daug labiau monopolizuota; |
| --- | --- |

26.

taip pat reikia pažymėti, kad teisės aktuose dėl viešųjų pirkimų proceso dėmesys sutelktas į perkančiąją organizaciją, kuri taip pat baudžiama ir persekiojama už menkiausią klaidą, nors daug nederamų viešųjų pirkimų rezultatų manipuliacijų įvyksta dėl susitarimų su atitinkamo konkurso laimėtojais. Kalbant apie sektorius ir segmentus, kuriuose ši rinka labai monopolizuota, reikia pasakyti, kad dabartinė viešųjų pirkimų sistema dažnai neatlieka savo vaidmens ir gali netgi pasirodyti neproduktyvi. Todėl tikslinga išnagrinėti visą sistemą iš esmės ir iš naujo įvertinti visos sistemos koncepciją. Tai ypač aktualu mažoms šalims, kuriose rinka daug labiau monopolizuota;

| 27. | svarbu, kad neseniai paskelbtos viešųjų pirkimų gairės ESI fondams (Viešojo pirkimo gairės) būtų skubiai peržiūrėtos, nes jose daroma nuoroda į ankstesnes direktyvas, o ne į naujas viešųjų pirkimų direktyvas, kurios buvo patvirtintos 2014 m. ir įsigaliojo šių metų pradžioje. Šiuo atžvilgiu svarbiausia, kad būtų atliktas tinkamas naujosiose gairėse pateiktos informacijos teritorinio poveikio vertinimas, leidžiantis tiesiogiai dalyvauti vietos ir regionų ekspertams. Tai numatyta geresnio reglamentavimo teisės aktų rinkinyje, kuriame pripažįstamas RK kaip svarbaus partnerio vaidmuo geriau apibrėžiant ES pasiūlymų poveikį vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

27.

svarbu, kad neseniai paskelbtos viešųjų pirkimų gairės ESI fondams (Viešojo pirkimo gairės) būtų skubiai peržiūrėtos, nes jose daroma nuoroda į ankstesnes direktyvas, o ne į naujas viešųjų pirkimų direktyvas, kurios buvo patvirtintos 2014 m. ir įsigaliojo šių metų pradžioje. Šiuo atžvilgiu svarbiausia, kad būtų atliktas tinkamas naujosiose gairėse pateiktos informacijos teritorinio poveikio vertinimas, leidžiantis tiesiogiai dalyvauti vietos ir regionų ekspertams. Tai numatyta geresnio reglamentavimo teisės aktų rinkinyje, kuriame pripažįstamas RK kaip svarbaus partnerio vaidmuo geriau apibrėžiant ES pasiūlymų poveikį vietos ir regionų lygmeniu;

Valstybės pagalbos taisyklių taikymas

| 28. | laikui bėgant valstybės pagalbos klausimas tapo daug sudėtingesnis ir, nors pastaruoju metu tam tikrų programų padėtis šioje srityje iš dalies pagerėjo, ji vis dar labai sudėtinga paramos gavėjų ir valdymo institucijų atveju. Šiuo metu nėra aiškiai, suprantamai išaiškinta, kas yra valstybės pagalba, ir viskas nusprendžiama vien remiantis paraiškų duomenimis ir išvadomis. Už aiškinimą atsakingos nacionalinės institucijos dažnai laikosi visiškai priešingų nuomonių ir paprastai nenori pateikti aiškių ir privalomų nuomonių. Daugelyje šalių šios valdžios institucijos nedalyvauja ESI fondų įgyvendinimo sistemoje ir neturi aiškios atsakomybės už savo teikiamas nuomones. Todėl būtų pageidautina, kad tose šalyse, kuriose taip nėra, šios nacionalinės institucijos būtų įtrauktos į įgyvendinimo struktūrą ir įpareigotos teikti aiškias nuomones. Be to, kai kuriais atvejais privačiojo sektoriaus veiklos vykdytojai yra palankesnėje padėtyje nei viešojo sektoriaus atstovai (nes jiems neprivaloma laikytis daugelio gairių, reglamentų ir priemonių). Nors viešosios įstaigos daug rečiau veikia kaip konkurencingi ekonominės veiklos vykdytojai ir savo veikla nesiekia pelno, joms turi būti taikomos tokios pat procedūros kaip ir privatiems subjektams; |
| --- | --- |

28.

laikui bėgant valstybės pagalbos klausimas tapo daug sudėtingesnis ir, nors pastaruoju metu tam tikrų programų padėtis šioje srityje iš dalies pagerėjo, ji vis dar labai sudėtinga paramos gavėjų ir valdymo institucijų atveju. Šiuo metu nėra aiškiai, suprantamai išaiškinta, kas yra valstybės pagalba, ir viskas nusprendžiama vien remiantis paraiškų duomenimis ir išvadomis. Už aiškinimą atsakingos nacionalinės institucijos dažnai laikosi visiškai priešingų nuomonių ir paprastai nenori pateikti aiškių ir privalomų nuomonių. Daugelyje šalių šios valdžios institucijos nedalyvauja ESI fondų įgyvendinimo sistemoje ir neturi aiškios atsakomybės už savo teikiamas nuomones. Todėl būtų pageidautina, kad tose šalyse, kuriose taip nėra, šios nacionalinės institucijos būtų įtrauktos į įgyvendinimo struktūrą ir įpareigotos teikti aiškias nuomones. Be to, kai kuriais atvejais privačiojo sektoriaus veiklos vykdytojai yra palankesnėje padėtyje nei viešojo sektoriaus atstovai (nes jiems neprivaloma laikytis daugelio gairių, reglamentų ir priemonių). Nors viešosios įstaigos daug rečiau veikia kaip konkurencingi ekonominės veiklos vykdytojai ir savo veikla nesiekia pelno, joms turi būti taikomos tokios pat procedūros kaip ir privatiems subjektams;

| 29. | be to, yra kitas svarbus nenuoseklumas taikant valstybės pagalbos taisykles. Valstybės pagalbos procedūros netaikomos Europos Komisijos tiesiogiai ir centralizuotai valdomoms programoms (pvz., „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonė, Europos strateginių investicijų fondas), tačiau jos taikomos pagal sanglaudos politiką finansuojamiems projektams. Praktikoje valstybės pagalbos srityje projektai vertinami ne pagal pobūdį, o pagal tai, kas skyrė lėšas – Komisija ar valstybė narė, ir atsižvelgiant į jų finansavimo šaltinį; |
| --- | --- |

29.

be to, yra kitas svarbus nenuoseklumas taikant valstybės pagalbos taisykles. Valstybės pagalbos procedūros netaikomos Europos Komisijos tiesiogiai ir centralizuotai valdomoms programoms (pvz., „Horizontas 2020“, Europos infrastruktūros tinklų priemonė, Europos strateginių investicijų fondas), tačiau jos taikomos pagal sanglaudos politiką finansuojamiems projektams. Praktikoje valstybės pagalbos srityje projektai vertinami ne pagal pobūdį, o pagal tai, kas skyrė lėšas – Komisija ar valstybė narė, ir atsižvelgiant į jų finansavimo šaltinį;

| 30. | todėl RK nori priminti, kad svarbiausias sanglaudos politikos tikslas – užtikrinti vienodas sąlygas mažiau išsivysčiusiems regionams ES skiriant daugiau finansinių išteklių ir didesnę bendro finansavimo dalį. Šiuo požiūriu sanglaudos politiką būtų galima laikyti netgi sąmoninga rinkos iškraipymo priemone. Todėl RK mano, kad valstybės pagalbos skyrimo procedūros visiškai neturėtų būti taikomos ESI fondams; |
| --- | --- |

30.

todėl RK nori priminti, kad svarbiausias sanglaudos politikos tikslas – užtikrinti vienodas sąlygas mažiau išsivysčiusiems regionams ES skiriant daugiau finansinių išteklių ir didesnę bendro finansavimo dalį. Šiuo požiūriu sanglaudos politiką būtų galima laikyti netgi sąmoninga rinkos iškraipymo priemone. Todėl RK mano, kad valstybės pagalbos skyrimo procedūros visiškai neturėtų būti taikomos ESI fondams;

| 31. | reikia skirti ypatingą dėmesį valstybės pagalbos skyrimui pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo programas. Paprastai egzistuoja disproporcija tarp pastangų, kurias reikia dėti siekiant laikytis taisyklių, ir konkurencijos iškraipymo rizikos. Be to, valstybės pagalba dažnai valstybėse narėse aiškinama skirtingai, todėl neįmanoma šių taisyklių taikyti užtikrinant reikiamą teisinį saugumą, o tai dažnai trukdo visapusiškai įgyvendinti aukštos kokybės projektus. Viena iš priemonių, kurią būtų galima nedelsiant pritaikyti siekiant supaprastinti ESI fondų įgyvendinimą, būtų Europos teritorinio bendradarbiavimo nepriskirti valstybės pagalbos taisyklių taikymo sričiai, kaip pavyzdžiui, programos „Horizontas 2020“; |
| --- | --- |

31.

reikia skirti ypatingą dėmesį valstybės pagalbos skyrimui pagal Europos teritorinio bendradarbiavimo programas. Paprastai egzistuoja disproporcija tarp pastangų, kurias reikia dėti siekiant laikytis taisyklių, ir konkurencijos iškraipymo rizikos. Be to, valstybės pagalba dažnai valstybėse narėse aiškinama skirtingai, todėl neįmanoma šių taisyklių taikyti užtikrinant reikiamą teisinį saugumą, o tai dažnai trukdo visapusiškai įgyvendinti aukštos kokybės projektus. Viena iš priemonių, kurią būtų galima nedelsiant pritaikyti siekiant supaprastinti ESI fondų įgyvendinimą, būtų Europos teritorinio bendradarbiavimo nepriskirti valstybės pagalbos taisyklių taikymo sričiai, kaip pavyzdžiui, programos „Horizontas 2020“;

| 32. | taip pat iškyla aiškumo ir proporcingumo klausimas. Atsižvelgiant į tai, kad kai kurie projektai yra mažos apimties, ypač vietos lygmeniu, svarbu, kad valstybės pagalbos taisyklių išimčių sistema būtų aiškesnė. Šiuo metu dažnai kyla nesusipratimų, kada ir kaip yra taikomas de minimis reglamentas, visuotinės svarbos paslaugos, bendroji išimtis ir kaip veikia regioninės valstybės pagalbos gairės; Europos regionų komitetas ragina parengti geresnes, paprastesnes naudoti konsoliduotas gaires jau šiuo programavimo laikotarpiu ir ateityje persvarstant valstybės pagalbos taisykles pagerinti ir supaprastinti esamą sistemą; |
| --- | --- |

32.

taip pat iškyla aiškumo ir proporcingumo klausimas. Atsižvelgiant į tai, kad kai kurie projektai yra mažos apimties, ypač vietos lygmeniu, svarbu, kad valstybės pagalbos taisyklių išimčių sistema būtų aiškesnė. Šiuo metu dažnai kyla nesusipratimų, kada ir kaip yra taikomas de minimis reglamentas, visuotinės svarbos paslaugos, bendroji išimtis ir kaip veikia regioninės valstybės pagalbos gairės; Europos regionų komitetas ragina parengti geresnes, paprastesnes naudoti konsoliduotas gaires jau šiuo programavimo laikotarpiu ir ateityje persvarstant valstybės pagalbos taisykles pagerinti ir supaprastinti esamą sistemą;

| 33. | atsižvelgiant į besikeičiantį požiūrį į įmonės apibrėžtį, siekiant paremti regionuose užimtumą, inovacijas ir verslumą, taip pat reikėtų padidinti viršutinę pagalbos ribą pagal de minimis taisyklę; |
| --- | --- |

33.

atsižvelgiant į besikeičiantį požiūrį į įmonės apibrėžtį, siekiant paremti regionuose užimtumą, inovacijas ir verslumą, taip pat reikėtų padidinti viršutinę pagalbos ribą pagal de minimis taisyklę;

Kontrolė ir auditas

| 34. | ko gero didžiausias iššūkis Europos struktūrinių ir investicijų fondų įgyvendinimo procese yra nepakankamai nuoseklūs audito metodai nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Valdymo institucijos ir įvairios Europos ir nacionalinės kontrolės institucijos dažnai skirtingai aiškina tas pačias taisykles, nors jos yra visiškai neatsakingos už vykdomą kontrolę. ESI fondų projektams turėtų būti taikoma viena bendra kontrolės sistema („vieno langelio“ principas valstybės narės ir ES lygmeniu) paskelbiant privalomas nuomones, taip pat ir dėl viešųjų pirkimų, už kurią būtų prisiimta atsakomybė. Galutinis paramos gavėjas taip pat turėtų turėti teisę pats prašyti atlikti patikrinimą, kad jis galėtų įsitikinti, jog projektas tinkamai įgyvendinamas ir jam negresia pavojus ateityje būti nubaustam, arba kad jis galėtų padaryti pataisymus. Tam taip pat reikia lankstesnio požiūrio į duomenų mainus ir integruotus IT sprendimus, kaip antai elektronines formas ir duomenų bazes, kurios yra būtina išankstinė sąlyga norint sukurti vieno langelio principą, kuriuo mažinama paramos gavėjams ir valdymo institucijoms tenkanti formų pildymo našta. Visuotinis patogus naudoti skaitmeninimas leis maksimaliai sumažinti skenuojamų ir atsiųsdinamų dokumentų skaičių. Todėl turėtų būti skatinama naudoti IT taikomąsias programas, kurios suteikia galimybę tiesiogiai ieškoti administracinės informacijos apie paramos gavėją (darbuotojų skaičius, apyvarta, mokestinių ir socialinio draudimo įsipareigojimų vykdymas ir t. t.). Vis dėlto tam reikia iš anksto atlikti rizikos vertinimą dėl to, kokiais duomenimis galima dalytis, taip pat būtinas Komisijos, nacionalinių ir regionų audito įstaigų, įskaitant Europos Audito Rūmus, dalyvavimas, siekiant galbūt parengti bendrą audito vadovą, kad ateityje būtų išvengta su auditu susijusių problemų. Šiuo metu kontrolė laikoma baudžiamąja vykdymo užtikrinimo priemone. Paprastai audito metu siekiama įvertinti tik projekto administravimą ir nustatytos tvarkos laikymąsi ir už bet kokį nukrypimą yra negailestingai baudžiama, net jei šis nukrypimas įvyko siekiant padidinti projekto efektyvumą, dėl nenumatytų aplinkybių arba taupymo tikslais. Todėl RK siūlo auditoriams skirti dėmesį „realiam išlaidų efektyvumui“ ir atsižvelgti į klaidų finansinių pasekmių rimtumo lygį ir konkrečias aplinkybes, taigi proporcingiau vykdyti auditą. Patikroms ir atitikties taisyklėms turėtų būti taikomas proporcingumo principas taikant aukštesnį tolerancijos lygį nedideliems pažeidimams. Patikrų metu turėtume siekti proporcingesnio (mažiau patikrinimų vietoje veiksmingesnėms programoms ar įstaigoms) ir į rezultatus orientuoto požiūrio (taip, kad vieno vizito metu būtų galima atlikti daugiau negu vieną tikrinimą, o tai yra ypač svarbu keleto fondų finansuojamoms programoms ir operacijoms), taip pat proporcingesnio audito, mažiau dėmesio skiriant sankcijoms, daugiau – pažangai ir platesnio masto sanglaudos politikos rezultatų užtikrinimui. Auditorius turėtų būti laikomas partneriu sprendžiant problemas ir ieškant veiksmingiausio būdo nustatyti ir ištaisyti klaidas. Todėl turėtų keistis ir auditorių požiūris; |
| --- | --- |

34.

ko gero didžiausias iššūkis Europos struktūrinių ir investicijų fondų įgyvendinimo procese yra nepakankamai nuoseklūs audito metodai nacionaliniu ir Europos lygmenimis. Valdymo institucijos ir įvairios Europos ir nacionalinės kontrolės institucijos dažnai skirtingai aiškina tas pačias taisykles, nors jos yra visiškai neatsakingos už vykdomą kontrolę. ESI fondų projektams turėtų būti taikoma viena bendra kontrolės sistema („vieno langelio“ principas valstybės narės ir ES lygmeniu) paskelbiant privalomas nuomones, taip pat ir dėl viešųjų pirkimų, už kurią būtų prisiimta atsakomybė. Galutinis paramos gavėjas taip pat turėtų turėti teisę pats prašyti atlikti patikrinimą, kad jis galėtų įsitikinti, jog projektas tinkamai įgyvendinamas ir jam negresia pavojus ateityje būti nubaustam, arba kad jis galėtų padaryti pataisymus. Tam taip pat reikia lankstesnio požiūrio į duomenų mainus ir integruotus IT sprendimus, kaip antai elektronines formas ir duomenų bazes, kurios yra būtina išankstinė sąlyga norint sukurti vieno langelio principą, kuriuo mažinama paramos gavėjams ir valdymo institucijoms tenkanti formų pildymo našta. Visuotinis patogus naudoti skaitmeninimas leis maksimaliai sumažinti skenuojamų ir atsiųsdinamų dokumentų skaičių. Todėl turėtų būti skatinama naudoti IT taikomąsias programas, kurios suteikia galimybę tiesiogiai ieškoti administracinės informacijos apie paramos gavėją (darbuotojų skaičius, apyvarta, mokestinių ir socialinio draudimo įsipareigojimų vykdymas ir t. t.). Vis dėlto tam reikia iš anksto atlikti rizikos vertinimą dėl to, kokiais duomenimis galima dalytis, taip pat būtinas Komisijos, nacionalinių ir regionų audito įstaigų, įskaitant Europos Audito Rūmus, dalyvavimas, siekiant galbūt parengti bendrą audito vadovą, kad ateityje būtų išvengta su auditu susijusių problemų. Šiuo metu kontrolė laikoma baudžiamąja vykdymo užtikrinimo priemone. Paprastai audito metu siekiama įvertinti tik projekto administravimą ir nustatytos tvarkos laikymąsi ir už bet kokį nukrypimą yra negailestingai baudžiama, net jei šis nukrypimas įvyko siekiant padidinti projekto efektyvumą, dėl nenumatytų aplinkybių arba taupymo tikslais. Todėl RK siūlo auditoriams skirti dėmesį „realiam išlaidų efektyvumui“ ir atsižvelgti į klaidų finansinių pasekmių rimtumo lygį ir konkrečias aplinkybes, taigi proporcingiau vykdyti auditą. Patikroms ir atitikties taisyklėms turėtų būti taikomas proporcingumo principas taikant aukštesnį tolerancijos lygį nedideliems pažeidimams. Patikrų metu turėtume siekti proporcingesnio (mažiau patikrinimų vietoje veiksmingesnėms programoms ar įstaigoms) ir į rezultatus orientuoto požiūrio (taip, kad vieno vizito metu būtų galima atlikti daugiau negu vieną tikrinimą, o tai yra ypač svarbu keleto fondų finansuojamoms programoms ir operacijoms), taip pat proporcingesnio audito, mažiau dėmesio skiriant sankcijoms, daugiau – pažangai ir platesnio masto sanglaudos politikos rezultatų užtikrinimui. Auditorius turėtų būti laikomas partneriu sprendžiant problemas ir ieškant veiksmingiausio būdo nustatyti ir ištaisyti klaidas. Todėl turėtų keistis ir auditorių požiūris;

| 35. | administravimo ir audito institucijos turėtų nuosekliai dirbti kartu nuo programavimo etapo iki programų užbaigimo, nes tai – vienintelis būdas išvengti skirtingo tų pačių taisyklių aiškinimo. Bendra kontrolės sistema arba bendras kontrolės sistemos supratimas, kurio turėtume siekti, turėtų užkirsti kelią pakartotiniams tos pačios operacijos tikrinimams, nes skirtingos audito institucijos paprastai turėtų remtis viena kitos nuomonėmis ir jas papildyti; atsižvelgdamas į tai RK siūlo išplėsti proporcingos kontrolės nuostatų, apibrėžtų Bendrojo reglamento Nr. 1303/2013 148 straipsnyje, taikymo sritį ir jas taikyti ne tik audito institucijai ir Komisijai, bet ir visoms kontrolės formoms, įskaitant valdymo ir sertifikavimo institucijų ir Europos Audito Rūmų atliekamai kontrolei. Apskritai, audito srityje reikėtų daugiau subsidiarumo. Bendrijos auditas turėtų apsiriboti tik ESI fondų taisyklių laikymosi kontrole. Valstybės narės ir valdymo institucijos turėtų prisiimti atsakomybę tikrinti, ar laikomasi nacionalinių teisės aktų (įskaitant ir tuos, kurie priimti atsižvelgiant į Europos teisės aktus). Subsidiarumas audito veikloje turėtų būti grindžiamas Europos Komisijos ir valstybių narių tarpusavio pasitikėjimu; |
| --- | --- |

35.

administravimo ir audito institucijos turėtų nuosekliai dirbti kartu nuo programavimo etapo iki programų užbaigimo, nes tai – vienintelis būdas išvengti skirtingo tų pačių taisyklių aiškinimo. Bendra kontrolės sistema arba bendras kontrolės sistemos supratimas, kurio turėtume siekti, turėtų užkirsti kelią pakartotiniams tos pačios operacijos tikrinimams, nes skirtingos audito institucijos paprastai turėtų remtis viena kitos nuomonėmis ir jas papildyti; atsižvelgdamas į tai RK siūlo išplėsti proporcingos kontrolės nuostatų, apibrėžtų Bendrojo reglamento Nr. 1303/2013 148 straipsnyje, taikymo sritį ir jas taikyti ne tik audito institucijai ir Komisijai, bet ir visoms kontrolės formoms, įskaitant valdymo ir sertifikavimo institucijų ir Europos Audito Rūmų atliekamai kontrolei. Apskritai, audito srityje reikėtų daugiau subsidiarumo. Bendrijos auditas turėtų apsiriboti tik ESI fondų taisyklių laikymosi kontrole. Valstybės narės ir valdymo institucijos turėtų prisiimti atsakomybę tikrinti, ar laikomasi nacionalinių teisės aktų (įskaitant ir tuos, kurie priimti atsižvelgiant į Europos teisės aktus). Subsidiarumas audito veikloje turėtų būti grindžiamas Europos Komisijos ir valstybių narių tarpusavio pasitikėjimu;

| 36. | taip pat siūlo padidinti 50 % ribinį dydį, žemiau kurio auditas atliekamas ne daugiau kaip vieną kartą prieš pateikiant galutines išlaidas; |
| --- | --- |

36.

taip pat siūlo padidinti 50 % ribinį dydį, žemiau kurio auditas atliekamas ne daugiau kaip vieną kartą prieš pateikiant galutines išlaidas;

| 37. | kai projektuose dalyvauja keletas partnerių, nepriimtina, kad dėl pažeidimų, susijusių su vienu iš partnerių, visa partnerystė arba, kraštutiniu atveju, visa programa būtų nubausta finansine pataisa; |
| --- | --- |

37.

kai projektuose dalyvauja keletas partnerių, nepriimtina, kad dėl pažeidimų, susijusių su vienu iš partnerių, visa partnerystė arba, kraštutiniu atveju, visa programa būtų nubausta finansine pataisa;

| 38. | esama valstybių, kuriose apeliacijų teikimo sistemos veikia be didelių problemų, tačiau kai kuriose kitose vis dėlto šios pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 74 straipsnio 3 dalį sukurtos sistemos yra labai skirtingos ir ne visada atlieka savo vaidmenį siekiant naudos gavėjui. Todėl reikėtų sukurti suprantamą ir greitą bendrą apeliacijų teikimo sistemą tiek valstybėse narėse (kuriose tokios sistemos dar nėra), tiek ES lygmeniu. Pagal šią sistemą būtų galima ne tik užginčyti audito išvadas, bet ir visų lygmenų sprendimus visose srityse (pavyzdžiui, valstybės pagalbos ir kt.); |
| --- | --- |

38.

esama valstybių, kuriose apeliacijų teikimo sistemos veikia be didelių problemų, tačiau kai kuriose kitose vis dėlto šios pagal Reglamento (ES) Nr. 1303/2013 74 straipsnio 3 dalį sukurtos sistemos yra labai skirtingos ir ne visada atlieka savo vaidmenį siekiant naudos gavėjui. Todėl reikėtų sukurti suprantamą ir greitą bendrą apeliacijų teikimo sistemą tiek valstybėse narėse (kuriose tokios sistemos dar nėra), tiek ES lygmeniu. Pagal šią sistemą būtų galima ne tik užginčyti audito išvadas, bet ir visų lygmenų sprendimus visose srityse (pavyzdžiui, valstybės pagalbos ir kt.);

Vis didėjanti reglamentavimo našta (perteklinis reglamentavimas)

| 39. | praktika, kai valstybė narė, perkeldama ES teisės aktus į nacionalinę teisę viršija Europos Sąjungos teisės aktuose numatytus minimalius reikalavimus, veikiausiai yra valstybių narių, o ne Europos Komisijos problema. Vis dėlto taip yra todėl, kad Komisijos įgyvendinimo reglamentai ir gairės leidžia tai daryti. Norint kuo labiau sumažinti šią praktiką, reikia stiprinti Komisijos vaidmenį šioje srityje; savo įgyvendinimo reglamentuose ir gairėse ji turi aiškiai nustatyti neviršytinus reikalavimus, kurių negalima keisti nei juos padarant lankstesnius, nei juos labiau sugriežtinant. Be kita ko, tai taikoma viešiesiems pirkimams ir auditui. ESI fondų ištekliai yra ES lėšos, todėl taisykles turėtų nustatyti ES, o ne valstybės narės; |
| --- | --- |

39.

praktika, kai valstybė narė, perkeldama ES teisės aktus į nacionalinę teisę viršija Europos Sąjungos teisės aktuose numatytus minimalius reikalavimus, veikiausiai yra valstybių narių, o ne Europos Komisijos problema. Vis dėlto taip yra todėl, kad Komisijos įgyvendinimo reglamentai ir gairės leidžia tai daryti. Norint kuo labiau sumažinti šią praktiką, reikia stiprinti Komisijos vaidmenį šioje srityje; savo įgyvendinimo reglamentuose ir gairėse ji turi aiškiai nustatyti neviršytinus reikalavimus, kurių negalima keisti nei juos padarant lankstesnius, nei juos labiau sugriežtinant. Be kita ko, tai taikoma viešiesiems pirkimams ir auditui. ESI fondų ištekliai yra ES lėšos, todėl taisykles turėtų nustatyti ES, o ne valstybės narės;

| 40. | reglamentavimo našta didėja dar ir dėl to, kad daugeliu atvejų įgyvendinimo gairės Europos Komisijos lygmeniu rengiamos tik vykdant programas. Todėl valstybės narės ir valdymo institucijos privalo parengti savo gaires, kurios skiriasi nuo Komisijos ex post skelbiamų gairių. Taigi su ESI fondais susiję reglamentai turėtų būti rengiami tuo pat metu kaip ir gairės, o ne vėliau, kaip priemonė, padedanti suprasti ir paaiškinti kiekvieną šių reglamentų straipsnį. Dėl tokios tvarkos dažnai daugiau kaip metus vėluojama pradėti įgyvendinti veiksmų programas ir atlikti papildomas peržiūras, ir tai taip pat turi neigiamo poveikio ESI fondų lėšų panaudojimui. Reikia gerokai sumažinti gairių ir metodų skaičių ir apimtį. Tai darant daugiau dėmesio reikia skirti jų aiškumui ir veiksmingumui nei apimčiai, kad sistema netaptų sudėtingesnė ir neveiksminga. Jie turėtų būti aiškūs ir nebūti keičiami įgyvendinimo laikotarpiu. Gairės jokiu būdu negali būti taikomos atgaline data; |
| --- | --- |

40.

reglamentavimo našta didėja dar ir dėl to, kad daugeliu atvejų įgyvendinimo gairės Europos Komisijos lygmeniu rengiamos tik vykdant programas. Todėl valstybės narės ir valdymo institucijos privalo parengti savo gaires, kurios skiriasi nuo Komisijos ex post skelbiamų gairių. Taigi su ESI fondais susiję reglamentai turėtų būti rengiami tuo pat metu kaip ir gairės, o ne vėliau, kaip priemonė, padedanti suprasti ir paaiškinti kiekvieną šių reglamentų straipsnį. Dėl tokios tvarkos dažnai daugiau kaip metus vėluojama pradėti įgyvendinti veiksmų programas ir atlikti papildomas peržiūras, ir tai taip pat turi neigiamo poveikio ESI fondų lėšų panaudojimui. Reikia gerokai sumažinti gairių ir metodų skaičių ir apimtį. Tai darant daugiau dėmesio reikia skirti jų aiškumui ir veiksmingumui nei apimčiai, kad sistema netaptų sudėtingesnė ir neveiksminga. Jie turėtų būti aiškūs ir nebūti keičiami įgyvendinimo laikotarpiu. Gairės jokiu būdu negali būti taikomos atgaline data;

Programavimas ir paramos telkimas pagal temas

| 41. | veiksminga priemonė būtų išsiaiškinti, kuris lygmuo tinkamiausias programavimui ir telkimui pagal temas. Šiuo metu programavimas vykdomas visuose įgyvendinimo lygmenyse, įskaitant patį žemiausią. Todėl telkiant pagal temas reikėtų nustatyti bendruosius tikslus ir kiekvienam iš jų pagrindinį įgyvendinimo rodiklį. Valdymo institucijoms turėtų būti sudaryta galimybė lanksčiai nustatyti veiksmus, kurie padėtų joms šį tikslą pasiekti įvairiuose regionuose ir geriau atsižvelgti į šių regionų poreikius, susijusius su jų ypatumais ir iššūkiais, su kuriais jie susiduria. Jei siekiama didinti užimtumą, būtina suteikti laisvę pasirinkti priemones šiam tikslui pasiekti. Kai kuriuose regionuose – atsižvelgiant į jų lygį – būtent mokslinių tyrimų veikla padės pasiekti šį tikslą, o kituose tai bus, pavyzdžiui, turizmo sektorius. Ypač svarbu skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kurio tikslas skirtingų šalių regionų integracija ir kurį vykdant reikėtų atsižvelgti į konkrečius atitinkamo pasienio regiono poreikius, kad būtų galima paremti svarbiausią, ne tik su strategijos „Europa 2020“ teminiais tikslais susijusią veiklą. Kaip pavyzdį būtų galima nurodyti mažų projektų fondą, kuris remia žmonių tarpusavio ryšių iniciatyvas, turizmo skatinimo veiklą ar trūkstamų transporto jungčių kūrimą. Apskritai galima kelti klausimą, ar vykdant Europos teritorinį bendradarbiavimą būtina laikytis visų ESI fondams taikomų sąlygų. Reikėtų užtikrinti, kad nebus sumažinti finansiniai asignavimai; |
| --- | --- |

41.

veiksminga priemonė būtų išsiaiškinti, kuris lygmuo tinkamiausias programavimui ir telkimui pagal temas. Šiuo metu programavimas vykdomas visuose įgyvendinimo lygmenyse, įskaitant patį žemiausią. Todėl telkiant pagal temas reikėtų nustatyti bendruosius tikslus ir kiekvienam iš jų pagrindinį įgyvendinimo rodiklį. Valdymo institucijoms turėtų būti sudaryta galimybė lanksčiai nustatyti veiksmus, kurie padėtų joms šį tikslą pasiekti įvairiuose regionuose ir geriau atsižvelgti į šių regionų poreikius, susijusius su jų ypatumais ir iššūkiais, su kuriais jie susiduria. Jei siekiama didinti užimtumą, būtina suteikti laisvę pasirinkti priemones šiam tikslui pasiekti. Kai kuriuose regionuose – atsižvelgiant į jų lygį – būtent mokslinių tyrimų veikla padės pasiekti šį tikslą, o kituose tai bus, pavyzdžiui, turizmo sektorius. Ypač svarbu skatinti tarpvalstybinį bendradarbiavimą, kurio tikslas skirtingų šalių regionų integracija ir kurį vykdant reikėtų atsižvelgti į konkrečius atitinkamo pasienio regiono poreikius, kad būtų galima paremti svarbiausią, ne tik su strategijos „Europa 2020“ teminiais tikslais susijusią veiklą. Kaip pavyzdį būtų galima nurodyti mažų projektų fondą, kuris remia žmonių tarpusavio ryšių iniciatyvas, turizmo skatinimo veiklą ar trūkstamų transporto jungčių kūrimą. Apskritai galima kelti klausimą, ar vykdant Europos teritorinį bendradarbiavimą būtina laikytis visų ESI fondams taikomų sąlygų. Reikėtų užtikrinti, kad nebus sumažinti finansiniai asignavimai;

| 42. | programos turėtų būti lanksčios, kad būtų galima lengvai reaguoti į naują padėtį ir sparčią technologijų raidą. Tačiau šis lankstumas turėtų būti realus, t. y. reikia riboti ir visiškai supaprastinti programos keitimo procesą. Pavyzdžiui, poreikio iš naujo įvertinti ESI fondus negalima laikyti realiu programos lankstumu. Minėtu atveju, pavyzdžiui, galimybę atlikti strateginį poveikio aplinkai vertinimą reikėtų numatyti tik tuo atveju, kai perprogramavimas apima tam tikrus tikslus, turinčius didelį poveikį aplinkai, ir kai tai nustatyta iš anksto; |
| --- | --- |

42.

programos turėtų būti lanksčios, kad būtų galima lengvai reaguoti į naują padėtį ir sparčią technologijų raidą. Tačiau šis lankstumas turėtų būti realus, t. y. reikia riboti ir visiškai supaprastinti programos keitimo procesą. Pavyzdžiui, poreikio iš naujo įvertinti ESI fondus negalima laikyti realiu programos lankstumu. Minėtu atveju, pavyzdžiui, galimybę atlikti strateginį poveikio aplinkai vertinimą reikėtų numatyti tik tuo atveju, kai perprogramavimas apima tam tikrus tikslus, turinčius didelį poveikį aplinkai, ir kai tai nustatyta iš anksto;

| 43. | Reglamentu (ES) Nr. 1303/2013 buvo nustatytos dvi priemonės, skirtos užtikrinti integruotą teritorinį požiūrį, t. y. integruotos teritorinės investicijos ir bendri veiksmų planai (BVP), kurie konkrečiai vietovei ar regionui sudaro integruoto vystymosi galimybę. Tačiau Komisija valstybėms narėms suteikė mažai motyvacijos taikyti šias priemones dar ir dėl to, kad Komisijos deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose jos apibrėžtos gana neaiškiai ir sudėtingai. Aktyvesnis šių dviejų priemonių įgyvendinimas užtikrintų:






  — | partneryste grindžiamą požiūrį kuriant atskirų vietovių vystymosi politiką, |
| --- | --- | --- |

43.

Reglamentu (ES) Nr. 1303/2013 buvo nustatytos dvi priemonės, skirtos užtikrinti integruotą teritorinį požiūrį, t. y. integruotos teritorinės investicijos ir bendri veiksmų planai (BVP), kurie konkrečiai vietovei ar regionui sudaro integruoto vystymosi galimybę. Tačiau Komisija valstybėms narėms suteikė mažai motyvacijos taikyti šias priemones dar ir dėl to, kad Komisijos deleguotuosiuose ir įgyvendinimo aktuose jos apibrėžtos gana neaiškiai ir sudėtingai. Aktyvesnis šių dviejų priemonių įgyvendinimas užtikrintų:

—

partneryste grindžiamą požiūrį kuriant atskirų vietovių vystymosi politiką,

| — | veiksmingą priemonių įgyvendinimą pagal principą „iš apačios į viršų“, kartu su sinergija, kurią lengviau pasiekti mažesnėje subnacionalinio lygmens vietovėje, |
| --- | --- |

—

veiksmingą priemonių įgyvendinimą pagal principą „iš apačios į viršų“, kartu su sinergija, kurią lengviau pasiekti mažesnėje subnacionalinio lygmens vietovėje,

| — | papildomą pagrindą tiesiogiai patvirtinti integruotus projektus, taip pat tiesioginį lėšų skyrimą, nes būtų aiškiau apibrėžtas kiekvieno atskiro integruoto požiūrio elemento tikslas ir pagrindimas, |
| --- | --- |

—

papildomą pagrindą tiesiogiai patvirtinti integruotus projektus, taip pat tiesioginį lėšų skyrimą, nes būtų aiškiau apibrėžtas kiekvieno atskiro integruoto požiūrio elemento tikslas ir pagrindimas,

| — | veiksmingesnį ir rezultatyvesnį sanglaudos politikos tikslų pasiekimą; |
| --- | --- |

—

veiksmingesnį ir rezultatyvesnį sanglaudos politikos tikslų pasiekimą;

| 44. | integruotų teritorinių investicijų (ITI) atveju reikalaujama sukurti valdymo struktūras, kurios visiškai neatitinka pagal šią priemonę skiriamų finansinių išteklių. Be to, kaip pabrėžiama Komiteto nuomonėje dėl bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP), tai, kad kiekvieno fondo, kurie dažnai yra valdomi skirtingų valdymo institucijų, atveju reikia laikytis atskirų taisyklių, atgraso nuo bendruomenės inicijuotos vietos plėtros iniciatyvų ne vien pagal EŽŪFKP. Dėl to šios labai novatoriškos integruotos vietos plėtros priemonės iki šiol vietoje taikytos labai ribotai. Dėl būtinybės sukurti tokias struktūras ne tik neproporcingai padidėja šios priemonės valdymo išlaidos ir išauga našta suinteresuotiesiems subjektams, bet ir labai apsunkinamas ir vėlinamas projektų įgyvendinimas; |
| --- | --- |

44.

integruotų teritorinių investicijų (ITI) atveju reikalaujama sukurti valdymo struktūras, kurios visiškai neatitinka pagal šią priemonę skiriamų finansinių išteklių. Be to, kaip pabrėžiama Komiteto nuomonėje dėl bendruomenės inicijuotos vietos plėtros (BIVP), tai, kad kiekvieno fondo, kurie dažnai yra valdomi skirtingų valdymo institucijų, atveju reikia laikytis atskirų taisyklių, atgraso nuo bendruomenės inicijuotos vietos plėtros iniciatyvų ne vien pagal EŽŪFKP. Dėl to šios labai novatoriškos integruotos vietos plėtros priemonės iki šiol vietoje taikytos labai ribotai. Dėl būtinybės sukurti tokias struktūras ne tik neproporcingai padidėja šios priemonės valdymo išlaidos ir išauga našta suinteresuotiesiems subjektams, bet ir labai apsunkinamas ir vėlinamas projektų įgyvendinimas;

| 45. | atkreipia dėmesį į tai, kad kas septynerius metus ar net dažniau keičiamos sanglaudos politikos taisyklės nepadėjo sanglaudos politikos supaprastinti, o veikiau padarė priešingą poveikį. Tačiau keletą programavimo periodų apimančios teisinės sistemos išankstinė sąlyga visų pirma yra radikalus supaprastinimas. Mažesni, naudingi sanglaudos politikos įgyvendinimo sistemos pokyčiai visada yra įmanomi ir pageidaujami, tačiau didesni pokyčiai turėtų būti daromi rečiau ir parengiami gerokai iš anksto. Reikėtų iš anksto išanalizuoti šių pakeitimų poveikį ir, laikantis partnerystės principo, iš anksto tai aptarti su atitinkamais partneriais, t. y. ne tik valstybėmis narėmis, bet ir vietos bei regionų valdžios institucijomis, kurioms atstovauja Regionų komitetas; |
| --- | --- |

45.

atkreipia dėmesį į tai, kad kas septynerius metus ar net dažniau keičiamos sanglaudos politikos taisyklės nepadėjo sanglaudos politikos supaprastinti, o veikiau padarė priešingą poveikį. Tačiau keletą programavimo periodų apimančios teisinės sistemos išankstinė sąlyga visų pirma yra radikalus supaprastinimas. Mažesni, naudingi sanglaudos politikos įgyvendinimo sistemos pokyčiai visada yra įmanomi ir pageidaujami, tačiau didesni pokyčiai turėtų būti daromi rečiau ir parengiami gerokai iš anksto. Reikėtų iš anksto išanalizuoti šių pakeitimų poveikį ir, laikantis partnerystės principo, iš anksto tai aptarti su atitinkamais partneriais, t. y. ne tik valstybėmis narėmis, bet ir vietos bei regionų valdžios institucijomis, kurioms atstovauja Regionų komitetas;

Finansinės priemonės

| 46. | mano, kad finansinių priemonių taikymas yra svarbus aspektas siekiant didinti ESI fondų programų sverto poveikį ir derinti ESI fondų ir ESIF finansavimą. Tačiau būtina kuo skubiau supaprastinti ESI fondų finansinių priemonių steigimo, ataskaitų teikimo reikalavimus ir audito taisykles, kaip buvo neseniai nurodyta bendrame seminare su Tarybai pirmininkaujančia Slovakija (1) šiuo klausimu; |
| --- | --- |

46.

mano, kad finansinių priemonių taikymas yra svarbus aspektas siekiant didinti ESI fondų programų sverto poveikį ir derinti ESI fondų ir ESIF finansavimą. Tačiau būtina kuo skubiau supaprastinti ESI fondų finansinių priemonių steigimo, ataskaitų teikimo reikalavimus ir audito taisykles, kaip buvo neseniai nurodyta bendrame seminare su Tarybai pirmininkaujančia Slovakija (1) šiuo klausimu;

| 47. | rekomenduoja Europos Komisijai išanalizuoti, kodėl daugelis valstybių netaiko esamų finansinės paramos priemonių; |
| --- | --- |

47.

rekomenduoja Europos Komisijai išanalizuoti, kodėl daugelis valstybių netaiko esamų finansinės paramos priemonių;

| 48. | atkreipia dėmesį į neseniai paskelbtoje Europos Audito Rūmų ataskaitoje dėl ES biudžeto įgyvendinimo finansinių priemonių nustatytus faktus – pasimokyti iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpio, ir ragina Audito Rūmus taip pat įvertinti finansinių priemonių įgyvendinimą dabartiniu finansavimo laikotarpiu; |
| --- | --- |

48.

atkreipia dėmesį į neseniai paskelbtoje Europos Audito Rūmų ataskaitoje dėl ES biudžeto įgyvendinimo finansinių priemonių nustatytus faktus – pasimokyti iš 2007–2013 m. programavimo laikotarpio, ir ragina Audito Rūmus taip pat įvertinti finansinių priemonių įgyvendinimą dabartiniu finansavimo laikotarpiu;

Baigiamosios rekomendacijos

| 49. | atkreipia dėmesį į neseniai paskelbtą vadinamąjį „Omnibus“ reglamentą (2), kuriuo iš dalies keičiami ir ESI fondų reglamentai, visų pirma dėl finansinių priemonių naudojimo supaprastinimo ir supaprastinto išlaidų apmokėjimo galimybių ESI fondų programose;






  — | pabrėžia, kad šioje nuomonėje negalima visapusiškai įvertinti reglamente „Omnibus“ siūlomų pakeitimų ir galimo jų teigiamo poveikio paramos gavėjams ir vietos bei regionų valdžios institucijoms panaudojant ESI fondų paramą; |
| --- | --- | --- |

49.

atkreipia dėmesį į neseniai paskelbtą vadinamąjį „Omnibus“ reglamentą (2), kuriuo iš dalies keičiami ir ESI fondų reglamentai, visų pirma dėl finansinių priemonių naudojimo supaprastinimo ir supaprastinto išlaidų apmokėjimo galimybių ESI fondų programose;

—

pabrėžia, kad šioje nuomonėje negalima visapusiškai įvertinti reglamente „Omnibus“ siūlomų pakeitimų ir galimo jų teigiamo poveikio paramos gavėjams ir vietos bei regionų valdžios institucijoms panaudojant ESI fondų paramą;

| — | pabrėžia, kad reikia atlikti šio poveikio vertinimą ir užtikrinti, kad galutiniai paramos gavėjai ir valdžios institucijos, atsakingos už lėšų panaudojimą vietos ir regionų lygmeniu, iš tikrųjų pajus supaprastinimo naudą ir nepatirs dar daugiau sunkumų nei dabar; |
| --- | --- |

—

pabrėžia, kad reikia atlikti šio poveikio vertinimą ir užtikrinti, kad galutiniai paramos gavėjai ir valdžios institucijos, atsakingos už lėšų panaudojimą vietos ir regionų lygmeniu, iš tikrųjų pajus supaprastinimo naudą ir nepatirs dar daugiau sunkumų nei dabar;

| — | patikslina, kad reglamentas „Omnibus“ neturėtų būti nagrinėjamas atskirai, o turi būti analizuojamas ir vertinamas atsižvelgiant į jo poveikį, susijusį su kitų sričių ES politika ir nacionaliniais teisės aktais, kurie gali turėti didelės įtakos jo įgyvendinimo vietos lygmeniu sėkmei ir realiam poveikiui; ragina skubos tvarka priimti reglamente „Omnibus“ pasiūlytus pakeitimus, kad būtų užtikrintas greitas poveikis dabartiniu finansavimo laikotarpiu siekiant geriau įgyvendinti ESI fondų programas; |
| --- | --- |

—

patikslina, kad reglamentas „Omnibus“ neturėtų būti nagrinėjamas atskirai, o turi būti analizuojamas ir vertinamas atsižvelgiant į jo poveikį, susijusį su kitų sričių ES politika ir nacionaliniais teisės aktais, kurie gali turėti didelės įtakos jo įgyvendinimo vietos lygmeniu sėkmei ir realiam poveikiui; ragina skubos tvarka priimti reglamente „Omnibus“ pasiūlytus pakeitimus, kad būtų užtikrintas greitas poveikis dabartiniu finansavimo laikotarpiu siekiant geriau įgyvendinti ESI fondų programas;

| 50. | siekiant supaprastinimo siūlo sukurti ir nuolat atnaujinti projektų, atspindinčių netinkamą praktiką, rinkinį, kuris atspindėtų poreikį supaprastinti ir keisti požiūrį bei papildytų keitimąsi geriausia praktika įgyvendinant ESI fondų paramą. Atsižvelgiant į praktinę RK narių praktiką RK šiame procese turėtų tekti svarbus vaidmuo; |
| --- | --- |

50.

siekiant supaprastinimo siūlo sukurti ir nuolat atnaujinti projektų, atspindinčių netinkamą praktiką, rinkinį, kuris atspindėtų poreikį supaprastinti ir keisti požiūrį bei papildytų keitimąsi geriausia praktika įgyvendinant ESI fondų paramą. Atsižvelgiant į praktinę RK narių praktiką RK šiame procese turėtų tekti svarbus vaidmuo;

| 51. | Europos Komisija pagrindinius dokumentus atskiriems 2014–2020 m. programavimo periodo fondams paskelbė taip vėlai, kad pradėti juos įgyvendinti prasidėjus programavimo periodui nebuvo įmanoma. Buvo sugaišta daug laiko ir kilo sunkumų koordinuojant individualias veiksmų programas. Ateityje dokumentai turėtų būti skelbiami laiku ir vienu metu; |
| --- | --- |

51.

Europos Komisija pagrindinius dokumentus atskiriems 2014–2020 m. programavimo periodo fondams paskelbė taip vėlai, kad pradėti juos įgyvendinti prasidėjus programavimo periodui nebuvo įmanoma. Buvo sugaišta daug laiko ir kilo sunkumų koordinuojant individualias veiksmų programas. Ateityje dokumentai turėtų būti skelbiami laiku ir vienu metu;

| 52. | pakartoja, kad yra konkrečių priemonių, galinčių padėti supaprastinti ESI fondų valdymą. Procedūrų suvienodinimas, platus naudojimasis IT priemonėmis ir e. valdymas yra pagrindiniai šiems fondams taikytini elementai. Be to, svarbu toliau taikyti standartines išlaidas, kurios padeda šalinti administracinę naštą ir supaprastinti ataskaitų teikimą bei priežiūrą, kad naudos gavėjai ir įvairios institucijos, dalyvaujančios valdant šiuos išteklius, išvengtų papildomos biurokratinės naštos; |
| --- | --- |

52.

pakartoja, kad yra konkrečių priemonių, galinčių padėti supaprastinti ESI fondų valdymą. Procedūrų suvienodinimas, platus naudojimasis IT priemonėmis ir e. valdymas yra pagrindiniai šiems fondams taikytini elementai. Be to, svarbu toliau taikyti standartines išlaidas, kurios padeda šalinti administracinę naštą ir supaprastinti ataskaitų teikimą bei priežiūrą, kad naudos gavėjai ir įvairios institucijos, dalyvaujančios valdant šiuos išteklius, išvengtų papildomos biurokratinės naštos;

| 53. | atkreipia dėmesį į tai, kad efektyvus ir visų pirma realus partnerystės su vietos ir regionų valdžios institucijomis principo laikymasis derinant ir įgyvendinant ESI fondus sudarytų galimybę Europos Komisijai gauti grįžtamąją informaciją, kuri iš esmės padidintų įgyvendinimo proceso veiksmingumą ir jį supaprastintų. |
| --- | --- |

53.

atkreipia dėmesį į tai, kad efektyvus ir visų pirma realus partnerystės su vietos ir regionų valdžios institucijomis principo laikymasis derinant ir įgyvendinant ESI fondus sudarytų galimybę Europos Komisijai gauti grįžtamąją informaciją, kuri iš esmės padidintų įgyvendinimo proceso veiksmingumą ir jį supaprastintų.

Briuselis, 2016 m. spalio 11 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  Remiantis Bendrųjų reikalų tarybos 2015 m. lapkričio 18 d. išvadomis, RK su pirmininkavusiais Nyderlandais ir pirmininkaujančia Slovakija rengia tris seminarus dėl sanglaudos politikos supaprastinimo. Išsamesnės informacijos rasite: http://cor.europa.eu/en/takepart/Pages/simplification-documents.aspx.

1

(2)  Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas, COM(2016) 605 final – 2016/0282 (COD).

2

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/22 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/22

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Valstybės pagalba ir visuotinės ekonominės svarbos paslaugos“

(2017/C 088/05)

| Pranešėjas | Markus Töns (DE/PES), Šiaurės Reino-Vestfalijos Landtago narys |
| --- | --- |

Pranešėjas

Markus Töns (DE/PES), Šiaurės Reino-Vestfalijos Landtago narys

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | šioje nuomonėje savo iniciatyva remiamasi šiomis Komisijos iniciatyvomis: 1) Komisijos pranešimu dėl valstybės pagalbos sąvokos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (1); 2) konsultacijų procesu dėl Bendrojo bendrosios išimties reglamento išplėtimo projekto (BBIR) (2), pagal kurį tam tikrai investicinei pagalbai uostams ir oro uostams nebūtų taikomas išankstinis Komisijos atliekamas valstybės pagalbos vertinimas; 3) Europos Komisijos planuojama Almunia dokumentų rinkinio peržiūra ir besibaigiančio galioti reglamento dėl de minimis pagalbos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms persvarstymu; |
| --- | --- |

1.

šioje nuomonėje savo iniciatyva remiamasi šiomis Komisijos iniciatyvomis: 1) Komisijos pranešimu dėl valstybės pagalbos sąvokos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį (1); 2) konsultacijų procesu dėl Bendrojo bendrosios išimties reglamento išplėtimo projekto (BBIR) (2), pagal kurį tam tikrai investicinei pagalbai uostams ir oro uostams nebūtų taikomas išankstinis Komisijos atliekamas valstybės pagalbos vertinimas; 3) Europos Komisijos planuojama Almunia dokumentų rinkinio peržiūra ir besibaigiančio galioti reglamento dėl de minimis pagalbos visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms persvarstymu;

| 2. | nurodo, kad ES valstybės pagalbos taisyklės, susijusios su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, negali apsiriboti vien tik konkurencijos principais, bet turi būti visiškai suderinamos su Sutartyse valstybėms narėms suteikta didele veiksmų laisve nustatyti, ką jos laiko visuotinės ekonominės svarbos paslauga, taip pat su vietos ir regionų savivaldos bei ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos principais ir neutralumo dėl nuosavybės sistemos valstybėse narėse principu (ES sutarties 3 straipsnis, SESV sutarties 14, 106 ir 345 straipsniai bei 26 protokolas). VESP turi atspindėti vartotojų poreikių bei prioritetų ir viešųjų pirkimų sistemų skirtumus, galinčius atsirasti dėl skirtingos geografinės, socialinės ar kultūrinės padėties ir demokratinių procesų valstybėse narėse. RK primena, kad valstybės pagalbos vertinimas gali būti atliekamas tik tuo atveju, jei nacionalinės, regionų ar vietos lygmens VESP taisyklės ar finansavimas turi tarpvalstybinį poveikį arba poveikį vidaus rinkai; |
| --- | --- |

2.

nurodo, kad ES valstybės pagalbos taisyklės, susijusios su visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis, negali apsiriboti vien tik konkurencijos principais, bet turi būti visiškai suderinamos su Sutartyse valstybėms narėms suteikta didele veiksmų laisve nustatyti, ką jos laiko visuotinės ekonominės svarbos paslauga, taip pat su vietos ir regionų savivaldos bei ekonominės, socialinės ir teritorinės sanglaudos principais ir neutralumo dėl nuosavybės sistemos valstybėse narėse principu (ES sutarties 3 straipsnis, SESV sutarties 14, 106 ir 345 straipsniai bei 26 protokolas). VESP turi atspindėti vartotojų poreikių bei prioritetų ir viešųjų pirkimų sistemų skirtumus, galinčius atsirasti dėl skirtingos geografinės, socialinės ar kultūrinės padėties ir demokratinių procesų valstybėse narėse. RK primena, kad valstybės pagalbos vertinimas gali būti atliekamas tik tuo atveju, jei nacionalinės, regionų ar vietos lygmens VESP taisyklės ar finansavimas turi tarpvalstybinį poveikį arba poveikį vidaus rinkai;

| 3. | pabrėžia, kad VESP tenka svarbus vaidmuo skatinant ekonomikos augimą ir užimtumą, ir tai, kad VESP dažnai yra būtina tolesnių viešųjų ir privačių investicijų sąlyga. Todėl VESP reikia įvertinti ir iš Europos investicijų darbotvarkės perspektyvos. Atsižvelgiant į tai reikėtų priminti Europos Komisijos 2016 m. metinę augimo apžvalgą, kurioje nurodoma, „kad labai svarbu, kad valstybės narės daugiau skatintų socialines investicijas, be kita ko, į sveikatos priežiūrą, vaikų priežiūrą, paramą būstui ir reabilitacijos paslaugas, siekiant stiprinti dabartinius ir būsimus žmonių gebėjimus dalyvauti darbo rinkoje ir prisitaikyti prie jos. [...] Socialinių investicijų ekonominė ir socialinė nauda, visų pirma didesnės užimtumo galimybės, darbo pajamos ir našumas, skurdo prevencija ir sustiprėjusi socialinė sanglauda, pajuntama per tam tikrą laiką“; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad VESP tenka svarbus vaidmuo skatinant ekonomikos augimą ir užimtumą, ir tai, kad VESP dažnai yra būtina tolesnių viešųjų ir privačių investicijų sąlyga. Todėl VESP reikia įvertinti ir iš Europos investicijų darbotvarkės perspektyvos. Atsižvelgiant į tai reikėtų priminti Europos Komisijos 2016 m. metinę augimo apžvalgą, kurioje nurodoma, „kad labai svarbu, kad valstybės narės daugiau skatintų socialines investicijas, be kita ko, į sveikatos priežiūrą, vaikų priežiūrą, paramą būstui ir reabilitacijos paslaugas, siekiant stiprinti dabartinius ir būsimus žmonių gebėjimus dalyvauti darbo rinkoje ir prisitaikyti prie jos. [...] Socialinių investicijų ekonominė ir socialinė nauda, visų pirma didesnės užimtumo galimybės, darbo pajamos ir našumas, skurdo prevencija ir sustiprėjusi socialinė sanglauda, pajuntama per tam tikrą laiką“;

| 4. | todėl ragina toliau apsvarstyti, kaip būtų galima remti VEST naudojant ES pagalbos lėšas ir laikantis valstybės pagalbos taisyklių. Pavyzdžiui, reikėtų labiau supaprastinti valstybės pagalbos taisyklių taikymą, nustatant su paprastais kriterijais (pavyzdžiui, atitiktimi patvirtintoms veiksmų programoms) susietą prezumpciją dėl finansavimo iš ESI fondų atitikties valstybės pagalbos taisyklėms. Nes nevienodas požiūris į tiesiogiai valdomus ES fondus, pavyzdžiui, ESIF ir „Horizontas 2020“, ir ESI fondus valstybės pagalbos srityje nepateisinamas, dėl jo didėja administracinė našta ir negalima kurti fondų tarpusavio sąsajų, kaip to pageidauja pati Europos Komisija; |
| --- | --- |

4.

todėl ragina toliau apsvarstyti, kaip būtų galima remti VEST naudojant ES pagalbos lėšas ir laikantis valstybės pagalbos taisyklių. Pavyzdžiui, reikėtų labiau supaprastinti valstybės pagalbos taisyklių taikymą, nustatant su paprastais kriterijais (pavyzdžiui, atitiktimi patvirtintoms veiksmų programoms) susietą prezumpciją dėl finansavimo iš ESI fondų atitikties valstybės pagalbos taisyklėms. Nes nevienodas požiūris į tiesiogiai valdomus ES fondus, pavyzdžiui, ESIF ir „Horizontas 2020“, ir ESI fondus valstybės pagalbos srityje nepateisinamas, dėl jo didėja administracinė našta ir negalima kurti fondų tarpusavio sąsajų, kaip to pageidauja pati Europos Komisija;

| 5. | apgailestauja, kad Komisija ir toliau atsisako valstybės pagalbos taisyklių VESP teisiniu pagrindu laikyti SESV sutarties 14 straipsnį, kuris užtikrintų įprastą teisėkūros procedūrą ir kartu didesnį teisinį tikrumą ir demokratinį teisėtumą; |
| --- | --- |

5.

apgailestauja, kad Komisija ir toliau atsisako valstybės pagalbos taisyklių VESP teisiniu pagrindu laikyti SESV sutarties 14 straipsnį, kuris užtikrintų įprastą teisėkūros procedūrą ir kartu didesnį teisinį tikrumą ir demokratinį teisėtumą;

| 6. | pažymi, kad Europos teisės aktai, reglamentuojantys valstybės pagalbą VESP srityje, tapo pernelyg plačios apimties, per daug išsamiais ir neaiškiais dėl sudėtingo turinio, įvairaus sąvokų interpretavimo ir daugelį metų atliekamo koregavimo. Pagalbą teikiančioms valdžios institucijoms ir įmonėms tenkanti administracinė našta turi būti toliau mažinama ir Komisijos ištekliai turėtų būti skiriami valstybės pagalbos taisyklių įgyvendinimui tais atvejais, kurie yra svarbiausi vidaus rinkos požiūriu. Atkreipia dėmesį ir į tai, kad dėl savo sudėtingumo šios taisyklės gali būti nepakankamai žinomos ir dėl to nebus pasinaudojama VESP taikomomis supaprastinimo galimybėmis. Todėl ragina Komisiją glausčiau išdėstyti daugybę pagalbos srities antrinės teisės dokumentų ir privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų (reglamentų, komunikatų, gairių ir kt.) ir, kai galima, juos sujungti; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad Europos teisės aktai, reglamentuojantys valstybės pagalbą VESP srityje, tapo pernelyg plačios apimties, per daug išsamiais ir neaiškiais dėl sudėtingo turinio, įvairaus sąvokų interpretavimo ir daugelį metų atliekamo koregavimo. Pagalbą teikiančioms valdžios institucijoms ir įmonėms tenkanti administracinė našta turi būti toliau mažinama ir Komisijos ištekliai turėtų būti skiriami valstybės pagalbos taisyklių įgyvendinimui tais atvejais, kurie yra svarbiausi vidaus rinkos požiūriu. Atkreipia dėmesį ir į tai, kad dėl savo sudėtingumo šios taisyklės gali būti nepakankamai žinomos ir dėl to nebus pasinaudojama VESP taikomomis supaprastinimo galimybėmis. Todėl ragina Komisiją glausčiau išdėstyti daugybę pagalbos srities antrinės teisės dokumentų ir privalomos teisinės galios neturinčių teisės aktų (reglamentų, komunikatų, gairių ir kt.) ir, kai galima, juos sujungti;

| 7. | pakartoja, kad iš esmės nesutinka, kad Europos Komisija, vertindama suderinamumą teikiant finansavimą VESP, įtrauktų papildomus kokybės ir veiksmingumo aspektus. Kokybės ir veiksmingumo kriterijai, kurie dar labiau apriboja vietos ir regionų lygmens pagalbos teikėjų veiksmų laisvę, iš esmės nepriklauso Europos Komisijos kompetencijai, apibrėžtai SESV konkurencijos skyriuje. Su kokybe ir veiksmingumu susijusius sprendimus turi būti leista priimti vietos ir regionų institucijoms (3); |
| --- | --- |

7.

pakartoja, kad iš esmės nesutinka, kad Europos Komisija, vertindama suderinamumą teikiant finansavimą VESP, įtrauktų papildomus kokybės ir veiksmingumo aspektus. Kokybės ir veiksmingumo kriterijai, kurie dar labiau apriboja vietos ir regionų lygmens pagalbos teikėjų veiksmų laisvę, iš esmės nepriklauso Europos Komisijos kompetencijai, apibrėžtai SESV konkurencijos skyriuje. Su kokybe ir veiksmingumu susijusius sprendimus turi būti leista priimti vietos ir regionų institucijoms (3);

| 8. | pabrėžia, kad ES prekybos susitarimai neapriboja ES, jos valstybių narių ir jų vietos valdžios institucijų teisės pačioms reglamentuoti, užtikrinti arba remti savo paslaugas; tikisi, kad derybose dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo Europos Komisijos suteiktos garantijos galios ir visoms kitoms deryboms dėl prekybos susitarimų, t. y. nebus mažinamos valstybių narių galimybės priimti ar toliau taikyti taisykles, kuriomis užtikrinama aukšta paslaugų kokybė ir ginami tokie svarbūs visuomenės interesai kaip sveikatos apsauga, visuomenės saugumas ar aplinkos apsauga, nebus reikalaujama privatizuoti visų paslaugų teikimo, viešasis sektorius galės plėsti visuomenei teikiamų savo paslaugų įvairovę, be to, valdžios institucijos galės teikti viešąsias paslaugas, jei anksčiau jas teikė privatūs paslaugų teikėjai (4); |
| --- | --- |

8.

pabrėžia, kad ES prekybos susitarimai neapriboja ES, jos valstybių narių ir jų vietos valdžios institucijų teisės pačioms reglamentuoti, užtikrinti arba remti savo paslaugas; tikisi, kad derybose dėl Transatlantinės prekybos ir investicijų partnerystės susitarimo Europos Komisijos suteiktos garantijos galios ir visoms kitoms deryboms dėl prekybos susitarimų, t. y. nebus mažinamos valstybių narių galimybės priimti ar toliau taikyti taisykles, kuriomis užtikrinama aukšta paslaugų kokybė ir ginami tokie svarbūs visuomenės interesai kaip sveikatos apsauga, visuomenės saugumas ar aplinkos apsauga, nebus reikalaujama privatizuoti visų paslaugų teikimo, viešasis sektorius galės plėsti visuomenei teikiamų savo paslaugų įvairovę, be to, valdžios institucijos galės teikti viešąsias paslaugas, jei anksčiau jas teikė privatūs paslaugų teikėjai (4);

| 9. | atsižvelgdamas į VESP ir viešųjų investicijų sąveiką, primena savo susirūpinimą dėl to, kad, remiantis naujosios Eurostato nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos (ESS 2010), kuri įgyvendinama nuo 2014 m. rugsėjo mėn., apskaitos standartais, neatskiriamos viešosios išlaidos ir viešosios investicijos. Be to, kai kuriose valstybėse narėse šių standartų perkėlimas į nacionalinę teisę reiškia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos privalės taikyti maksimalias metines ir vienam gyventojui tenkančių viešųjų investicijų ribas. Šios ribos taip pat kliudys atidėjinių turinčioms vietos ir regionų valdžios institucijoms juos panaudoti su VESP susijusiems dideliems investiciniams projektams įgyvendinti. Todėl Europos Komisija raginama pateikti ataskaitą dėl ESS 2010 įgyvendinimo (5); |
| --- | --- |

9.

atsižvelgdamas į VESP ir viešųjų investicijų sąveiką, primena savo susirūpinimą dėl to, kad, remiantis naujosios Eurostato nacionalinių ir regioninių sąskaitų sistemos (ESS 2010), kuri įgyvendinama nuo 2014 m. rugsėjo mėn., apskaitos standartais, neatskiriamos viešosios išlaidos ir viešosios investicijos. Be to, kai kuriose valstybėse narėse šių standartų perkėlimas į nacionalinę teisę reiškia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos privalės taikyti maksimalias metines ir vienam gyventojui tenkančių viešųjų investicijų ribas. Šios ribos taip pat kliudys atidėjinių turinčioms vietos ir regionų valdžios institucijoms juos panaudoti su VESP susijusiems dideliems investiciniams projektams įgyvendinti. Todėl Europos Komisija raginama pateikti ataskaitą dėl ESS 2010 įgyvendinimo (5);

Pranešimas dėl valstybės pagalbos sąvokos
   (6)

| 10. | atkreipia dėmesį į tai, kad veiklą, kuri yra laikoma visuotinės ekonominės svarbos paslauga, atsižvelgiant į tai, kad šią veiklą būtina nuolat vystyti, nustato valstybės narės, atsižvelgiant į jų susiformavusias kultūrines ir politines struktūras, o vietos bei regionų valdžios institucijos turi turėti galimybę visiškai savarankiškai nuspręsti, kurias paslaugas jos laiko visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis; |
| --- | --- |

10.

atkreipia dėmesį į tai, kad veiklą, kuri yra laikoma visuotinės ekonominės svarbos paslauga, atsižvelgiant į tai, kad šią veiklą būtina nuolat vystyti, nustato valstybės narės, atsižvelgiant į jų susiformavusias kultūrines ir politines struktūras, o vietos bei regionų valdžios institucijos turi turėti galimybę visiškai savarankiškai nuspręsti, kurias paslaugas jos laiko visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis;

| 11. | palankiai vertina tai, kad 2016 m. gegužės 19 d., praėjus dvejiems metams po 2014 m. pirmojo pusmečio konsultacijų proceso dėl valstybės pagalbos sąvokos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, Komisija paskelbė pranešimą, kuriame apibrėžiama ES valstybės pagalbos taisyklių taikymo viešosioms investicijoms remti sritis. Europos regionų komitetas supranta Komisijos ketinimą siekti, kad jos ištekliai būtų skiriami valstybės pagalbos taisyklių vykdymui tais atvejais, kurie yra svarbiausi vidaus rinkos požiūriu; tačiau nurodo, kad pranešime apsiribojama valstybės pagalbos sąvokos išaiškinimu tose srityse, kuriose Teisingumo Teismas jau priėmė savo sprendimą; todėl siūlo apsvarstyti, ar toks požiūris nėra pernelyg siauras ir neprieštarauja įvairiems ir nemažiems pokyčiams viešųjų investicijų srityje, pavyzdžiui, susijusiems su mokesčių klausimais ir naujų socialinių paslaugų kūrimu; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina tai, kad 2016 m. gegužės 19 d., praėjus dvejiems metams po 2014 m. pirmojo pusmečio konsultacijų proceso dėl valstybės pagalbos sąvokos pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį, Komisija paskelbė pranešimą, kuriame apibrėžiama ES valstybės pagalbos taisyklių taikymo viešosioms investicijoms remti sritis. Europos regionų komitetas supranta Komisijos ketinimą siekti, kad jos ištekliai būtų skiriami valstybės pagalbos taisyklių vykdymui tais atvejais, kurie yra svarbiausi vidaus rinkos požiūriu; tačiau nurodo, kad pranešime apsiribojama valstybės pagalbos sąvokos išaiškinimu tose srityse, kuriose Teisingumo Teismas jau priėmė savo sprendimą; todėl siūlo apsvarstyti, ar toks požiūris nėra pernelyg siauras ir neprieštarauja įvairiems ir nemažiems pokyčiams viešųjų investicijų srityje, pavyzdžiui, susijusiems su mokesčių klausimais ir naujų socialinių paslaugų kūrimu;

| 12. | palankiai vertina pranešime patvirtintą sąvokos „neigiamas poveikis ES vidaus prekybai“ susiaurinimą. Iš tikrųjų, remiantis 2015 m. balandžio 29 d. priimtais 7 sprendimais dėl konkrečių atvejų (7) ir atsižvelgiant į pradiniame RK nuomonės projekte pateiktą rekomendaciją, vietos infrastruktūrai arba vietos paslaugoms skirtai pagalbai, kuria kitose valstybėse narėse vargu ar gali būti pasinaudota ir kuri turi labai nežymų poveikį tarpvalstybinėms investicijoms, ES valstybės pagalbos taisyklės nebebus taikomos (8); |
| --- | --- |

12.

palankiai vertina pranešime patvirtintą sąvokos „neigiamas poveikis ES vidaus prekybai“ susiaurinimą. Iš tikrųjų, remiantis 2015 m. balandžio 29 d. priimtais 7 sprendimais dėl konkrečių atvejų (7) ir atsižvelgiant į pradiniame RK nuomonės projekte pateiktą rekomendaciją, vietos infrastruktūrai arba vietos paslaugoms skirtai pagalbai, kuria kitose valstybėse narėse vargu ar gali būti pasinaudota ir kuri turi labai nežymų poveikį tarpvalstybinėms investicijoms, ES valstybės pagalbos taisyklės nebebus taikomos (8);

| 13. | atkreipia dėmesį į Komisijos nuomonę, kad viešosios investicijos į infrastruktūros kūrimą arba modernizavimą nėra valstybės pagalba, jei atitinkama infrastruktūra tiesiogiai nekonkuruoja su kitomis tokio pobūdžio infrastruktūromis; tačiau nesutinka su pernelyg supaprastintu Komisijos požiūriu, kad paprastai tai taikoma kelių ir geležinkelių infrastruktūrai, vidaus vandenų keliams bei vandentiekio ir nuotekų tinklams, tačiau netaikoma energetikos, plačiajuosčio ryšio, oro uostų arba uostų sritims; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į Komisijos nuomonę, kad viešosios investicijos į infrastruktūros kūrimą arba modernizavimą nėra valstybės pagalba, jei atitinkama infrastruktūra tiesiogiai nekonkuruoja su kitomis tokio pobūdžio infrastruktūromis; tačiau nesutinka su pernelyg supaprastintu Komisijos požiūriu, kad paprastai tai taikoma kelių ir geležinkelių infrastruktūrai, vidaus vandenų keliams bei vandentiekio ir nuotekų tinklams, tačiau netaikoma energetikos, plačiajuosčio ryšio, oro uostų arba uostų sritims;

| 14. | palankiai vertina patikslinimą, kad valstybės pagalbos taisyklės nėra taikomos viešosioms lėšoms, skirtoms konkrečiai kultūrinei veiklai, kuri yra nekomercinio pobūdžio, nemokama arba visuomenei prieinama už mokestį, kuriuo padengiama iki 50 % išlaidų; tai gerokai sumažins dideles vietos ir regionų institucijų tikrinimo sąnaudas, nepaisant atskirais atvejais ir toliau būtino patikrinimo, ir padidins teisinį tikrumą valdant viešąją paramą kultūrai; |
| --- | --- |

14.

palankiai vertina patikslinimą, kad valstybės pagalbos taisyklės nėra taikomos viešosioms lėšoms, skirtoms konkrečiai kultūrinei veiklai, kuri yra nekomercinio pobūdžio, nemokama arba visuomenei prieinama už mokestį, kuriuo padengiama iki 50 % išlaidų; tai gerokai sumažins dideles vietos ir regionų institucijų tikrinimo sąnaudas, nepaisant atskirais atvejais ir toliau būtino patikrinimo, ir padidins teisinį tikrumą valdant viešąją paramą kultūrai;

| 15. | todėl norėtų, kad Europos Komisija patikslintų, kad vietos paslauga nekelia pavojaus prekybai ir kad prievolė įrodyti, kad egzistuoja arba gali egzistuoti poveikis vidaus prekybai, tenka skundo teikėjui ir (arba) Europos Komisijai; |
| --- | --- |

15.

todėl norėtų, kad Europos Komisija patikslintų, kad vietos paslauga nekelia pavojaus prekybai ir kad prievolė įrodyti, kad egzistuoja arba gali egzistuoti poveikis vidaus prekybai, tenka skundo teikėjui ir (arba) Europos Komisijai;

| 16. | norėtų, kad ateityje vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų teisiškai saugiai priimti sprendimus dėl pagalbos teikimo, nepažeisdamos valstybės pagalbos taisyklių; |
| --- | --- |

16.

norėtų, kad ateityje vietos ir regionų valdžios institucijos galėtų teisiškai saugiai priimti sprendimus dėl pagalbos teikimo, nepažeisdamos valstybės pagalbos taisyklių;

| 17. | atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio mėn. pateiktą veiksmų planą „Bendros ES PVM erdvės kūrimas“, dėl kurio RK rengia atskirą nuomonę, išsako savo nepritarimą PVM išimties taikymo apimties apribojimui su VESP susijusiai veiklai; |
| --- | --- |

17.

atsižvelgdamas į 2016 m. balandžio mėn. pateiktą veiksmų planą „Bendros ES PVM erdvės kūrimas“, dėl kurio RK rengia atskirą nuomonę, išsako savo nepritarimą PVM išimties taikymo apimties apribojimui su VESP susijusiai veiklai;

Bendrasis bendrosios išimties reglamentas (BBIR)

| 18. | pabrėžia dabartinio BBIR praktinių gairių (9), kuriose apibendrinami nacionalinių valdžios institucijų klausimai ir Europos Komisijos atsakymai, naudą, tačiau nurodo, kad kartais atsakymai į dažnai užduodamus klausimus ne iki galo išsklaido abejones dėl aiškinimo valstybėse narėse; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia dabartinio BBIR praktinių gairių (9), kuriose apibendrinami nacionalinių valdžios institucijų klausimai ir Europos Komisijos atsakymai, naudą, tačiau nurodo, kad kartais atsakymai į dažnai užduodamus klausimus ne iki galo išsklaido abejones dėl aiškinimo valstybėse narėse;

| 19. | pritaria Komisijos iniciatyvai surengti pirmines konsultacijas, kurios vyks iki 2016 m. gegužės 30 d., dėl Bendrojo bendrosios išimties reglamento tolesnės peržiūros (10), kurios tikslas – uostų ir oro uostų skiriamai valstybės pagalbai taikyti reikalavimo pranešti išimtį, nes kuo labiau išplečiama BBIR taikymo sritis, tuo labiau mažėja valdžios institucijoms ir galutiniams naudos gavėjams tenkanti administracinė našta; |
| --- | --- |

19.

pritaria Komisijos iniciatyvai surengti pirmines konsultacijas, kurios vyks iki 2016 m. gegužės 30 d., dėl Bendrojo bendrosios išimties reglamento tolesnės peržiūros (10), kurios tikslas – uostų ir oro uostų skiriamai valstybės pagalbai taikyti reikalavimo pranešti išimtį, nes kuo labiau išplečiama BBIR taikymo sritis, tuo labiau mažėja valdžios institucijoms ir galutiniams naudos gavėjams tenkanti administracinė našta;

| 20. | vis dėlto pažymi, kad uostų atveju anksčiau nebuvo jokio teisinio pagrindo, nustatančio pagalbos investicijoms suderinamumo kriterijus, kuriais remiantis Komisija būtų galėjusi sudaryti pagalbos atvejų sąrašą, grindžiamą didesniu teisiniu tikrumu, todėl prašo Komisijos išsamiau išnagrinėti, buvo ar nebuvo suteikta valstybės pagalba atsižvelgiant tiek į investicijų pobūdį, tiek į uostų dydį, taip pat į specifinius uostų paslaugų organizavimo ypatumus įvairiose valstybėse narėse ir į tai, kokias viešąsias užduotis tie uostai vykdo; |
| --- | --- |

20.

vis dėlto pažymi, kad uostų atveju anksčiau nebuvo jokio teisinio pagrindo, nustatančio pagalbos investicijoms suderinamumo kriterijus, kuriais remiantis Komisija būtų galėjusi sudaryti pagalbos atvejų sąrašą, grindžiamą didesniu teisiniu tikrumu, todėl prašo Komisijos išsamiau išnagrinėti, buvo ar nebuvo suteikta valstybės pagalba atsižvelgiant tiek į investicijų pobūdį, tiek į uostų dydį, taip pat į specifinius uostų paslaugų organizavimo ypatumus įvairiose valstybėse narėse ir į tai, kokias viešąsias užduotis tie uostai vykdo;

| 21. | pažymi, kad vidaus vandenų uostų srityje tam tikros valstybių narių taikomos priemonės gali nebūti valstybės pagalba, nes pagalbos gavėjas nevykdo ekonominės veiklos arba šios priemonės nedaro poveikio prekybai tarp valstybių narių. Tam tikromis aplinkybėmis tai galėtų būti paramos priemonės, skirtos išimtinai vietinio pobūdžio vidaus vandenų uostų infrastruktūrai arba tokiai vidaus vandenų uostų infrastruktūrai, kuri, neturėdama tiesioginio išėjimo į jūrą ir nesudarydama sąlygų prekybai ar ryšiams vidaus vandenų keliais su kitomis valstybėmis narėmis, nelemia konkurencijos iškraipymų; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad vidaus vandenų uostų srityje tam tikros valstybių narių taikomos priemonės gali nebūti valstybės pagalba, nes pagalbos gavėjas nevykdo ekonominės veiklos arba šios priemonės nedaro poveikio prekybai tarp valstybių narių. Tam tikromis aplinkybėmis tai galėtų būti paramos priemonės, skirtos išimtinai vietinio pobūdžio vidaus vandenų uostų infrastruktūrai arba tokiai vidaus vandenų uostų infrastruktūrai, kuri, neturėdama tiesioginio išėjimo į jūrą ir nesudarydama sąlygų prekybai ar ryšiams vidaus vandenų keliais su kitomis valstybėmis narėmis, nelemia konkurencijos iškraipymų;

| 22. | prašo į BBIR įtraukti ir veiklos pagalbos taisyklių išimtį uostams ar bent jau tam tikroms uostų kategorijoms, kaip ketinama reikalauti dėl kai kurių oro uostų (žr. šio dokumento 28 punktą); |
| --- | --- |

22.

prašo į BBIR įtraukti ir veiklos pagalbos taisyklių išimtį uostams ar bent jau tam tikroms uostų kategorijoms, kaip ketinama reikalauti dėl kai kurių oro uostų (žr. šio dokumento 28 punktą);

| 23. | reiškia susirūpinimą, kad tuo atveju, jei oro uosto infrastruktūros klausimas bus įtrauktas į Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, dėl bet kokios valstybės intervencijos, kuri patenka į valstybės pagalbos apibrėžtį ir kuriai negali būti taikoma išimtis, turės būti atliekamas labai sudėtingas ir abejotinų rezultatų vertinimas siekiant tiesiogiai patvirtinti intervenciją remiantis Sutarties nuostatomis; todėl ragina Komisiją pasiūlyti priimti specialias gaires dėl tokio pobūdžio pagalbos, kai ji nepatenka į išimties taikymo sritį; |
| --- | --- |

23.

reiškia susirūpinimą, kad tuo atveju, jei oro uosto infrastruktūros klausimas bus įtrauktas į Bendrąjį bendrosios išimties reglamentą, dėl bet kokios valstybės intervencijos, kuri patenka į valstybės pagalbos apibrėžtį ir kuriai negali būti taikoma išimtis, turės būti atliekamas labai sudėtingas ir abejotinų rezultatų vertinimas siekiant tiesiogiai patvirtinti intervenciją remiantis Sutarties nuostatomis; todėl ragina Komisiją pasiūlyti priimti specialias gaires dėl tokio pobūdžio pagalbos, kai ji nepatenka į išimties taikymo sritį;

| 24. | visiškai pritaria Europos Komisijos metodui, taikomam investicinei pagalbai regioniniams oro uostams, pagal kurį „netikslinga nustatyti valstybės pagalbos sumą atitinkančią pranešimo ribą, nes pagalbos poveikis konkurencijai pirmiausia priklauso nuo oro uosto dydžio, o ne nuo investicijų apimties“; |
| --- | --- |

24.

visiškai pritaria Europos Komisijos metodui, taikomam investicinei pagalbai regioniniams oro uostams, pagal kurį „netikslinga nustatyti valstybės pagalbos sumą atitinkančią pranešimo ribą, nes pagalbos poveikis konkurencijai pirmiausia priklauso nuo oro uosto dydžio, o ne nuo investicijų apimties“;

| 25. | tikisi, kad Europos Komisija užtikrins „pagalbai regioniniams oro uostams taikomų apibrėžčių“ suderinimą su jau egzistuojančiais ES teisės aktais; |
| --- | --- |

25.

tikisi, kad Europos Komisija užtikrins „pagalbai regioniniams oro uostams taikomų apibrėžčių“ suderinimą su jau egzistuojančiais ES teisės aktais;

| 26. | pakartoja savo ankstesnę poziciją, kad daugiausia dėmesio Komisija turėtų skirti didiesiems oro uostams ir kad valstybės pagalbos priemonės mažiems oro uostams, kurių vidutinis metinis keleivių srautas neviršija 300 000 keleivių, neturi būti priskirtos valstybės pagalbos skyrimo sričiai, kadangi šie oro uostai negali daryti apčiuopiamo poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir yra struktūriškai nepajėgūs padengti veiklos ir kapitalo sąnaudas (11) ir kadangi viešoji parama yra skirta kurti saugią bei ekonomiškai perspektyvią oro transporto infrastruktūrą blogiau pasiekiamuose regionuose (12); akivaizdu, kad kartu su šia nuostata turėtų būti labai padidinta riba (šiuo metu nustatyta riba yra 200 000 keleivių per metus), kai taikoma išimtis oro uostams, teikiantiems VESP, pavyzdžiui, ją padidinant iki ribos, kuri buvo taikoma iki priimant Almunia dokumentų rinkinį dėl VESP, t. y. – 1 mln. keleivių per metus. Tačiau tokios priemonės prielaida turėtų būti tai, kad deramo pasiekiamumo negalima užtikrinti jokiais kitais būdais; |
| --- | --- |

26.

pakartoja savo ankstesnę poziciją, kad daugiausia dėmesio Komisija turėtų skirti didiesiems oro uostams ir kad valstybės pagalbos priemonės mažiems oro uostams, kurių vidutinis metinis keleivių srautas neviršija 300 000 keleivių, neturi būti priskirtos valstybės pagalbos skyrimo sričiai, kadangi šie oro uostai negali daryti apčiuopiamo poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir yra struktūriškai nepajėgūs padengti veiklos ir kapitalo sąnaudas (11) ir kadangi viešoji parama yra skirta kurti saugią bei ekonomiškai perspektyvią oro transporto infrastruktūrą blogiau pasiekiamuose regionuose (12); akivaizdu, kad kartu su šia nuostata turėtų būti labai padidinta riba (šiuo metu nustatyta riba yra 200 000 keleivių per metus), kai taikoma išimtis oro uostams, teikiantiems VESP, pavyzdžiui, ją padidinant iki ribos, kuri buvo taikoma iki priimant Almunia dokumentų rinkinį dėl VESP, t. y. – 1 mln. keleivių per metus. Tačiau tokios priemonės prielaida turėtų būti tai, kad deramo pasiekiamumo negalima užtikrinti jokiais kitais būdais;

| 27. | abejoja, kad maži oro uostai gali iš savo išteklių padengti minimalų 25 % investicinės pagalbos sumos indėlį; todėl prašo Komisijos atsižvelgti į tai, kad ši pagalba paprastai būna skirta ne pajėgumų didinimui, o dažniausiai būna susijusi su infrastruktūros poreikiais; |
| --- | --- |

27.

abejoja, kad maži oro uostai gali iš savo išteklių padengti minimalų 25 % investicinės pagalbos sumos indėlį; todėl prašo Komisijos atsižvelgti į tai, kad ši pagalba paprastai būna skirta ne pajėgumų didinimui, o dažniausiai būna susijusi su infrastruktūros poreikiais;

| 28. | ragina į BBIR įtraukti ir valstybės pagalbos taisyklių išimtį oro uostams, nes Europos Komisijos valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėse (2014 m. gairių 112 pastraipa ir paskesnės) nustatyti aiškūs reikalavimai, pavyzdžiui, dėl pradinės finansavimo spragos apskaičiavimo, kurią būtų galima padengti leidus taikyti išimtį; |
| --- | --- |

28.

ragina į BBIR įtraukti ir valstybės pagalbos taisyklių išimtį oro uostams, nes Europos Komisijos valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėse (2014 m. gairių 112 pastraipa ir paskesnės) nustatyti aiškūs reikalavimai, pavyzdžiui, dėl pradinės finansavimo spragos apskaičiavimo, kurią būtų galima padengti leidus taikyti išimtį;

| 29. | mano, kad galiojančias uostams ir oro uostams taikomas nuostatas, susijusias su investicine pagalba ir su veiklos pagalba, būtina priderinti prie atokiausių regionų padėties atsižvelgiant į labai prastas šių regionų susisiekimo sąlygas ir visišką jų priklausomybę nuo jūrų ir oro transporto sektorių, kurie gali užtikrinti vienintelį perspektyvų būdą spręsti transporto problemas šiuose izoliuotuose regionuose; |
| --- | --- |

29.

mano, kad galiojančias uostams ir oro uostams taikomas nuostatas, susijusias su investicine pagalba ir su veiklos pagalba, būtina priderinti prie atokiausių regionų padėties atsižvelgiant į labai prastas šių regionų susisiekimo sąlygas ir visišką jų priklausomybę nuo jūrų ir oro transporto sektorių, kurie gali užtikrinti vienintelį perspektyvų būdą spręsti transporto problemas šiuose izoliuotuose regionuose;

| 30. | pasisako už tai, kad ribinės vertės investicijoms ir valstybės pagalbai kultūrai remti ir kultūros paveldui išsaugoti būtų padidintos 100 %, o ne tik 50 %, kaip pasiūlyta peržiūrėtame BBIR (Europos Komisija siūlo atitinkamai padidinti nuo 100 iki 150 mln. EUR kultūros projektui ir nuo 50 iki 75 mln. EUR per metus įmonei už paveldo išsaugojimą); taip pat prašo BBIR standartus ir nuostatas labiau suderinti su Pranešimo dėl valstybės pagalbos sąvokos tekstu, kadangi pastarajame dokumente buvo pateikti esminiai paaiškinimai, kuriuos teigiamai įvertino valstybės narės, tačiau jie yra neprivalomojo pobūdžio, kaip tiesiogiai taikomų reglamentų, tokių kaip BBIR, nuostatos; |
| --- | --- |

30.

pasisako už tai, kad ribinės vertės investicijoms ir valstybės pagalbai kultūrai remti ir kultūros paveldui išsaugoti būtų padidintos 100 %, o ne tik 50 %, kaip pasiūlyta peržiūrėtame BBIR (Europos Komisija siūlo atitinkamai padidinti nuo 100 iki 150 mln. EUR kultūros projektui ir nuo 50 iki 75 mln. EUR per metus įmonei už paveldo išsaugojimą); taip pat prašo BBIR standartus ir nuostatas labiau suderinti su Pranešimo dėl valstybės pagalbos sąvokos tekstu, kadangi pastarajame dokumente buvo pateikti esminiai paaiškinimai, kuriuos teigiamai įvertino valstybės narės, tačiau jie yra neprivalomojo pobūdžio, kaip tiesiogiai taikomų reglamentų, tokių kaip BBIR, nuostatos;

| 31. | atsižvelgiant į pirmesniame punkte pateiktą prašymą padidinti ribines vertes, be kita ko, prašoma investicinę ir veiklos pagalbą kultūrai remti ir kultūros paveldui išsaugoti padidinti nuo 1 iki 2 mln. EUR ribos, žemiau kurios galima taikyti Reglamento (ES) Nr. 651/2014 53 straipsnio 8 dalyje numatytą pagalbos apskaičiavimo metodą, t. y. pagalbos intensyvumas turėtų sudaryti 80 % projekto kriterijus atitinkančių išlaidų (kaip alternatyvą Reglamento (ES) Nr. 651/2014 53 straipsnio 6 ir 7 dalyse nustatytam metodui); |
| --- | --- |

31.

atsižvelgiant į pirmesniame punkte pateiktą prašymą padidinti ribines vertes, be kita ko, prašoma investicinę ir veiklos pagalbą kultūrai remti ir kultūros paveldui išsaugoti padidinti nuo 1 iki 2 mln. EUR ribos, žemiau kurios galima taikyti Reglamento (ES) Nr. 651/2014 53 straipsnio 8 dalyje numatytą pagalbos apskaičiavimo metodą, t. y. pagalbos intensyvumas turėtų sudaryti 80 % projekto kriterijus atitinkančių išlaidų (kaip alternatyvą Reglamento (ES) Nr. 651/2014 53 straipsnio 6 ir 7 dalyse nustatytam metodui);

| 32. | ragina Europos Komisiją peržiūrėtame BBIR patikslinti investicinės valstybės pagalbos infrastruktūros priemonėms statusą. Remiantis 2014 m. spalio 1 d. Propapier/Eisenhüttenstadt sprendimu (13), bendrųjų infrastruktūros priemonių atveju visada reikėtų apsvarstyti, ar teigiamas pagalbos poveikis regioniniam vystymuisi nenusveria neigiamo poveikio konkurencijai; |
| --- | --- |

32.

ragina Europos Komisiją peržiūrėtame BBIR patikslinti investicinės valstybės pagalbos infrastruktūros priemonėms statusą. Remiantis 2014 m. spalio 1 d. Propapier/Eisenhüttenstadt sprendimu (13), bendrųjų infrastruktūros priemonių atveju visada reikėtų apsvarstyti, ar teigiamas pagalbos poveikis regioniniam vystymuisi nenusveria neigiamo poveikio konkurencijai;

| 33. | tikisi, kad persvarstytame Bendrajame bendrosios išimties reglamente bus taikomas vienodas požiūris į sporto infrastruktūrą ir daugiafunkcę laisvalaikio infrastruktūrą, kad daugiafunkcių laisvalaikio infrastruktūrų veiklos pagalbai iki 2 mln. EUR taip pat būtų taikoma bendroji išimtis; |
| --- | --- |

33.

tikisi, kad persvarstytame Bendrajame bendrosios išimties reglamente bus taikomas vienodas požiūris į sporto infrastruktūrą ir daugiafunkcę laisvalaikio infrastruktūrą, kad daugiafunkcių laisvalaikio infrastruktūrų veiklos pagalbai iki 2 mln. EUR taip pat būtų taikoma bendroji išimtis;

Visuotinės ekonominės svarbos paslaugos

| 34. | atsižvelgiant į poreikį užtikrinti paslaugų teikimą visiems piliečiams, visuotinės svarbos paslaugomis būtų galima laikyti naujas socialines paslaugas, pavyzdžiui, socialines paslaugas, susijusias su pradiniu pabėgėlių ir migrantų priėmimu ir integracija, arba skaitmeninę infrastruktūrą regionuose, kuriuose nustatytas rinkos nepakankamumas, pavyzdžiui, regionuose, kurie patiria demografinių pokyčių keliamus iššūkius. Be to, ateityje prireiks reguliariai tinkamai įvertinti naujus pokyčius, kuriuos prireikus valstybių narių lygmeniu taip pat būtų galima laikyti VESP; |
| --- | --- |

34.

atsižvelgiant į poreikį užtikrinti paslaugų teikimą visiems piliečiams, visuotinės svarbos paslaugomis būtų galima laikyti naujas socialines paslaugas, pavyzdžiui, socialines paslaugas, susijusias su pradiniu pabėgėlių ir migrantų priėmimu ir integracija, arba skaitmeninę infrastruktūrą regionuose, kuriuose nustatytas rinkos nepakankamumas, pavyzdžiui, regionuose, kurie patiria demografinių pokyčių keliamus iššūkius. Be to, ateityje prireiks reguliariai tinkamai įvertinti naujus pokyčius, kuriuos prireikus valstybių narių lygmeniu taip pat būtų galima laikyti VESP;

| 35. | kritiškai vertina tai, kad dabartiniame komunikate dėl VESP įvardydama, kokios paslaugos gali būti laikomos VESP, Komisija bando išplėsti veiksmų laisvę pasitelkdama sąvoką „įprastos rinkos sąlygos“ (14). Tai ne tik prieštarauja vietos ir regionų savivaldos principams, bet kartu nustato praktiškai neįmanomą sąlygą valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

35.

kritiškai vertina tai, kad dabartiniame komunikate dėl VESP įvardydama, kokios paslaugos gali būti laikomos VESP, Komisija bando išplėsti veiksmų laisvę pasitelkdama sąvoką „įprastos rinkos sąlygos“ (14). Tai ne tik prieštarauja vietos ir regionų savivaldos principams, bet kartu nustato praktiškai neįmanomą sąlygą valdžios institucijoms;

| 36. | nurodo, kad kaip tik ketvirtuoju Altmark sprendime nustatytu kriterijumi sukuriama paskata valstybėms narėms taikyti viešojo pirkimo taisykles užuot pasirinkus VESP grindžiamą metodą. Vietos ir regionų valdžios institucijos iš tikrųjų susiduria su sunkumais, susijusiais su ketvirtojo Altmark kriterijaus antrąja alternatyva, t. y. tais atvejais, kai nėra jokio „vidutinės gerai valdomos įmonės, turinčios atitinkamų priemonių“ etalono, nes susijusiame sektoriuje privačios įmonės veiklos nevykdo. Todėl ragina Komisiją, siekiant užtikrinti ketvirtojo Altmark kriterijaus laikymąsi, parengti išsamias gaires ir nurodyti, kas yra vidutinė gerai valdoma įmonė, turinti atitinkamų priemonių, be kita ko, atliekant rinkos tyrimus, kurie leistų nustatyti tam tikras standartines išlaidas, kad valdžios institucijoms taptų paprasčiau konkrečiai VESP veiklai netaikyti valstybės pagalbos vertinimo; |
| --- | --- |

36.

nurodo, kad kaip tik ketvirtuoju Altmark sprendime nustatytu kriterijumi sukuriama paskata valstybėms narėms taikyti viešojo pirkimo taisykles užuot pasirinkus VESP grindžiamą metodą. Vietos ir regionų valdžios institucijos iš tikrųjų susiduria su sunkumais, susijusiais su ketvirtojo Altmark kriterijaus antrąja alternatyva, t. y. tais atvejais, kai nėra jokio „vidutinės gerai valdomos įmonės, turinčios atitinkamų priemonių“ etalono, nes susijusiame sektoriuje privačios įmonės veiklos nevykdo. Todėl ragina Komisiją, siekiant užtikrinti ketvirtojo Altmark kriterijaus laikymąsi, parengti išsamias gaires ir nurodyti, kas yra vidutinė gerai valdoma įmonė, turinti atitinkamų priemonių, be kita ko, atliekant rinkos tyrimus, kurie leistų nustatyti tam tikras standartines išlaidas, kad valdžios institucijoms taptų paprasčiau konkrečiai VESP veiklai netaikyti valstybės pagalbos vertinimo;

| 37. | yra įsitikinęs, kad būtina peržiūrėti VESP pagrįsto pelno apibrėžtį, visų pirma numatyti paskatas ar padidinti pripažintiną pagrįsto pelno procentinę dalį atsižvelgiant į tai, kad šis pelnas dažnai reinvestuojamas į VESP; |
| --- | --- |

37.

yra įsitikinęs, kad būtina peržiūrėti VESP pagrįsto pelno apibrėžtį, visų pirma numatyti paskatas ar padidinti pripažintiną pagrįsto pelno procentinę dalį atsižvelgiant į tai, kad šis pelnas dažnai reinvestuojamas į VESP;

| 38. | pakartoja savo raginimą dėl de minimis taisyklių ribinių verčių padidinimo VESP skiriamai valstybės pagalbai. Ribinės vertės vertinant pagalbos VESP priimtinumą kiekvienu konkrečiu atveju turėtų būti vienas milijonas eurų per trejus mokestinius metus. Jei ši riba neviršijama, laikoma, kad tokios subsidijos neatitinka visų valstybės pagalbai taikomų kriterijų, nes atsižvelgiant į daugeliu atvejų VESP vietos poveikį, nėra tarptautinio prekybos arba konkurencijos iškraipymo, kuris keltų pavojų vidaus rinkai; |
| --- | --- |

38.

pakartoja savo raginimą dėl de minimis taisyklių ribinių verčių padidinimo VESP skiriamai valstybės pagalbai. Ribinės vertės vertinant pagalbos VESP priimtinumą kiekvienu konkrečiu atveju turėtų būti vienas milijonas eurų per trejus mokestinius metus. Jei ši riba neviršijama, laikoma, kad tokios subsidijos neatitinka visų valstybės pagalbai taikomų kriterijų, nes atsižvelgiant į daugeliu atvejų VESP vietos poveikį, nėra tarptautinio prekybos arba konkurencijos iškraipymo, kuris keltų pavojų vidaus rinkai;

| 39. | mano, kad pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį numatyto atleidimo nuo įpareigojimo pranešti apie valstybės pagalbos kompensaciją VESP teikti įgaliotoms įmonėms ribinė vertė turėtų būti padidinta nuo ne daugiau kaip 15 mln. EUR per metus iki ir anksčiau, jau prieš 2011 m. galiojusios 30 mln. EUR per metus ribos; |
| --- | --- |

39.

mano, kad pagal SESV 108 straipsnio 3 dalį numatyto atleidimo nuo įpareigojimo pranešti apie valstybės pagalbos kompensaciją VESP teikti įgaliotoms įmonėms ribinė vertė turėtų būti padidinta nuo ne daugiau kaip 15 mln. EUR per metus iki ir anksčiau, jau prieš 2011 m. galiojusios 30 mln. EUR per metus ribos;

| 40. | pasisako už tai, kad įprastą pavedimo aktų trukmę reikėtų prailginti iki daugiau kaip dešimt metų siekiant geriau įvertinti pavedimų išlaidas ir užtikrinti subjektų, kuriems pavesta teikti VESP, investicijų grąžą; |
| --- | --- |

40.

pasisako už tai, kad įprastą pavedimo aktų trukmę reikėtų prailginti iki daugiau kaip dešimt metų siekiant geriau įvertinti pavedimų išlaidas ir užtikrinti subjektų, kuriems pavesta teikti VESP, investicijų grąžą;

| 41. | pasisako ir už 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendime nustatytos socialinio būsto apibrėžties išplėtimą. Siekiant suteikti valstybėms narėms didesnę veiksmų laisvę planuojant, vykdant, finansuojant ir organizuojant socialinių būstų statybą ir užtikrinti demokratinę sprendimų priėmimo laisvę, reikėtų panaikinti socialinio būsto apribojimą, kaip skirtą „socialiai remtiniems arba pažeidžiamiems asmenims“. Teisei į tinkamą būstą prieinama kaina turėtų būti skiriama daugiau dėmesio, nes dėl rinkos nesugebėjimo patenkinti bendrų būsto poreikių iš tiesų kenčia ne tik asmenys, visiškai neturintys galimybių įsigyti būstą, bet ir sveikatai pavojų keliančiuose, netinkamuose ir perpildytuose būstuose gyvenantys ar didžiąją savo pajamų dalį nuomai arba paskolos grąžinimo įmokai išleidžiantys asmenys; |
| --- | --- |

41.

pasisako ir už 2011 m. gruodžio 20 d. Komisijos sprendime nustatytos socialinio būsto apibrėžties išplėtimą. Siekiant suteikti valstybėms narėms didesnę veiksmų laisvę planuojant, vykdant, finansuojant ir organizuojant socialinių būstų statybą ir užtikrinti demokratinę sprendimų priėmimo laisvę, reikėtų panaikinti socialinio būsto apribojimą, kaip skirtą „socialiai remtiniems arba pažeidžiamiems asmenims“. Teisei į tinkamą būstą prieinama kaina turėtų būti skiriama daugiau dėmesio, nes dėl rinkos nesugebėjimo patenkinti bendrų būsto poreikių iš tiesų kenčia ne tik asmenys, visiškai neturintys galimybių įsigyti būstą, bet ir sveikatai pavojų keliančiuose, netinkamuose ir perpildytuose būstuose gyvenantys ar didžiąją savo pajamų dalį nuomai arba paskolos grąžinimo įmokai išleidžiantys asmenys;

| 42. | ragina stiprinti gebėjimus tarp Europos Komisijos ir valstybių narių siekiant gerinti žinias apie valstybės pagalbą VESP. Europos Komisija turėtų užmegzti tiesioginį dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir skirti pagalbą; |
| --- | --- |

42.

ragina stiprinti gebėjimus tarp Europos Komisijos ir valstybių narių siekiant gerinti žinias apie valstybės pagalbą VESP. Europos Komisija turėtų užmegzti tiesioginį dialogą su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir skirti pagalbą;

| 43. | ragina valstybes nares kartu su Europos Komisija sukurti tinkamas ryšių ir koordinavimo procedūras ir vietos ir regionų valdžios institucijoms parengti gaires, kurios padėtų supaprastinti sudėtingą valstybės pagalbos VESP vertinimą. Valstybės narės, rengdamos nacionalines ataskaitas dėl Almunia dokumentų rinkinio įgyvendinimo, turėtų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir jų asociacijas, kad būtų galima realistiškai įvertinti konkrečius su VESP susijusius sunkumus ir iššūkius; |
| --- | --- |

43.

ragina valstybes nares kartu su Europos Komisija sukurti tinkamas ryšių ir koordinavimo procedūras ir vietos ir regionų valdžios institucijoms parengti gaires, kurios padėtų supaprastinti sudėtingą valstybės pagalbos VESP vertinimą. Valstybės narės, rengdamos nacionalines ataskaitas dėl Almunia dokumentų rinkinio įgyvendinimo, turėtų įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir jų asociacijas, kad būtų galima realistiškai įvertinti konkrečius su VESP susijusius sunkumus ir iššūkius;

| 44. | ragina sukurti teisinį tikrumą vietos ir regionų valdžios institucijoms ir skundo pateikėjams nustatyti penkerių metų senaties terminą skaičiuojant nuo kompensacijos mokėjimo arba investicijų pradžios. Dabartinis terminas, per kurį Komisija gali pradėti procedūrą, kuriai pasibaigus priimamas sprendimas dėl suteiktos pagalbos grąžinimo, yra dešimt metų, skaičiuojant nuo tos dienos, kai naudos gavėjui buvo suteikta neteisėta pagalba, kartu jis yra ir senaties terminas teikti skundus dėl valstybės pagalbos, ir jis yra per ilgas. Vietos ir regionų valdžios institucijoms bei pagalbą gaunančioms įmonėms reikia daugiau teisinio tikrumo. Dešimties metų senaties terminas, prie kurio dar prisideda procedūrų trukmė – taigi gali tekti grąžinti prieš 20 ar 25 metus suteiktą pagalbą – yra neproporcingai ilgas ir kelia pavojų pagrindiniams vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų įmonių, kurios dažnai negali sau leisti teisinių konsultacijų, poreikiams. Be to, tokiu atveju tampa neįmanoma siekti vieno iš valstybės pagalbos grąžinimo tikslų – atkurti ankstesnę konkurencinę padėtį; |
| --- | --- |

44.

ragina sukurti teisinį tikrumą vietos ir regionų valdžios institucijoms ir skundo pateikėjams nustatyti penkerių metų senaties terminą skaičiuojant nuo kompensacijos mokėjimo arba investicijų pradžios. Dabartinis terminas, per kurį Komisija gali pradėti procedūrą, kuriai pasibaigus priimamas sprendimas dėl suteiktos pagalbos grąžinimo, yra dešimt metų, skaičiuojant nuo tos dienos, kai naudos gavėjui buvo suteikta neteisėta pagalba, kartu jis yra ir senaties terminas teikti skundus dėl valstybės pagalbos, ir jis yra per ilgas. Vietos ir regionų valdžios institucijoms bei pagalbą gaunančioms įmonėms reikia daugiau teisinio tikrumo. Dešimties metų senaties terminas, prie kurio dar prisideda procedūrų trukmė – taigi gali tekti grąžinti prieš 20 ar 25 metus suteiktą pagalbą – yra neproporcingai ilgas ir kelia pavojų pagrindiniams vietos ir regionų valdžios institucijų ir jų įmonių, kurios dažnai negali sau leisti teisinių konsultacijų, poreikiams. Be to, tokiu atveju tampa neįmanoma siekti vieno iš valstybės pagalbos grąžinimo tikslų – atkurti ankstesnę konkurencinę padėtį;

| 45. | mano, jog svarbu nustatyti, kad skundo pateikėju gali būti tik tiesiogiai ekonomiškai nukentėjęs subjektas. Šiuo metu skundą galinčių teikti asmenų ratas, vadovaujantis Procedūrų reglamento 20 straipsniu ir 1 straipsnio h punktu – „kiekviena valstybė narė ir bet kuris asmuo, įmonė arba įmonių asociacija, kurios interesams gali turėti įtakos pagalbos skyrimas, ypač pagalbos gavėjas, konkuruojančios įmonės ir prekybinės asociacijos“, vis dar yra pernelyg platus. |
| --- | --- |

45.

mano, jog svarbu nustatyti, kad skundo pateikėju gali būti tik tiesiogiai ekonomiškai nukentėjęs subjektas. Šiuo metu skundą galinčių teikti asmenų ratas, vadovaujantis Procedūrų reglamento 20 straipsniu ir 1 straipsnio h punktu – „kiekviena valstybė narė ir bet kuris asmuo, įmonė arba įmonių asociacija, kurios interesams gali turėti įtakos pagalbos skyrimas, ypač pagalbos gavėjas, konkuruojančios įmonės ir prekybinės asociacijos“, vis dar yra pernelyg platus.

Briuselis, 2016 m. spalio 11 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  Žr. 2016 m. gegužės 19 d. pranešimą http://ec.europa.eu/competition/state_aid/modernisation/notice_aid_en.html.

1

(2)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-16-622_en.htm.

2

(3)  Žr. 2012 m. lapkričio 30 d. RK nuomonės „Valstybės pagalbos modernizavimas“ 29 punktą.

3

(4)  http://europa.eu/rapid/press-release_STATEMENT-15-4646_lt.htm

4

(5)  Žr. 2014 m. gruodžio mėn. 3 d. RK nuomonės „Viešųjų išlaidų, susijusių su į ES veiksmų taikymo sritį patenkančiais klausimais, kokybės skatinimas“ (BUDG-V-009) 20 punktą.

5

(6)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2014_state_aid_notion/index_en.html.

6

(7)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-4889_en.htm: dėl viešųjų ligoninių Hradec Královėje (Čekija) (SA.37432), sveikatos priežiūros centro Durmersheime (Vokietija) (SA.37904), projektus vykdančios savivaldybės įmonės „Wirtschaftsbüro Gaarden“ – Kylis (Vokietija) (SA.33149), Landgrafeno klinikos (Vokietija) (SA.38035), investicinės pagalbos Lauversogo uostui (Nyderlandai) (SA.39403), Glenmore Lodge (Jungtinė Karalystė) (SA.37963) ir nariams priklausančių golfo klubų (Jungtinė Karalystė) (SA.38208).

7

(8)  Žr. Komisijos pranešimo apie valstybės pagalbos sąvoką pagal SESV 107 straipsnio 1 dalį 196 ir 197 punktus.

8

(9)  http://ec.europa.eu/competition/state_aid/legislation/practical_guide_gber_en.pdf

9

(10)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2016_gber_review/index_en.html.

10

(11)  2013 m. lapkričio 28 d. Regionų komiteto nuomonė „ES gairės dėl valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms“, COTER-V-043.

11

(12)  Žr. 2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimą dėl Angulemo oro uosto http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-498_en.htm.

12

(13)  Konkurencijos GD Valstybės pagalbos registras, byla SA.23827.

13

(14)  Žr. 48 punktą: „(...) konkrečių viešųjų paslaugų įsipareigojimų nederėtų nustatyti veiklai, kurią patenkinamai ir su valstybės nustatytu viešuoju interesu suderinamomis sąlygomis (susijusiomis su kaina, objektyviais kokybės reikalavimais, tęstinumu ir galimybe naudotis paslauga) jau vykdo arba gali vykdyti įprastomis rinkos sąlygomis veikiančios įmonės“.

14

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/28 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/28

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Europos pramonės skaitmeniniams

(2017/C 088/06)

| Pranešėjas: | Kieran McCarthy (IE/EA), Korko miesto taryba |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“
  COM(2016) 180 final |

Pranešėjas:

Kieran McCarthy (IE/EA), Korko miesto taryba

Pamatinis dokumentas:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“

COM(2016) 180 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Pokyčių ir inovacijų visuomenės kūrimas: laukiantis iššūkis

| 1. | teigiamai vertina Europos Komisijos komunikatą „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“ ir jame siūlomą didelio poveikio priemonių, kurios leistų išnaudoti bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos teikiamas galimybes, rinkinį. Būsimos Europos ekonomikos augimo ir užimtumo perspektyvos bei socialinė sanglauda vis labiau priklauso nuo gebėjimo suprasti, priimti ir išnaudoti visus savo regionų inovacinės visuomenės aspektus; |
| --- | --- |

1.

teigiamai vertina Europos Komisijos komunikatą „Europos pramonės skaitmeninimas. Naudojimasis visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais“ ir jame siūlomą didelio poveikio priemonių, kurios leistų išnaudoti bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos teikiamas galimybes, rinkinį. Būsimos Europos ekonomikos augimo ir užimtumo perspektyvos bei socialinė sanglauda vis labiau priklauso nuo gebėjimo suprasti, priimti ir išnaudoti visus savo regionų inovacinės visuomenės aspektus;

| 2. | pabrėžia, kad ES bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas yra 500 mln. vartotojų ir ši rinka yra galingiausia politinė ES, jos valstybių narių ir regionų priemonė inovacijoms, ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad ES bendrosios skaitmeninės rinkos pagrindas yra 500 mln. vartotojų ir ši rinka yra galingiausia politinė ES, jos valstybių narių ir regionų priemonė inovacijoms, ekonomikos augimui ir darbo vietų kūrimui skatinti;

| 3. | pažymi, kad vyksta nuolatinė pramoninė revoliucija, kurios varomoji jėga yra naujų kartų skaitmeninės technologijos, tokios kaip didieji duomenys, ir naujos bei įvairios skaitmeninių technologijų taikomosios programos sektorių ir vietos problemoms spręsti. Europos pramonės laukia uždavinys – greitai ir visapusiškai pasinaudoti šiomis skaitmeninėmis galimybėmis. Neįmanoma pervertinti tradicinių ir netechnologinių pramonės šakų įmonių, ypač MVĮ, galimybių visapusiškai pasitelkti skaitmeninimą kaip priemonę sustiprinti ir užtikrinti savo konkurencingumą; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad vyksta nuolatinė pramoninė revoliucija, kurios varomoji jėga yra naujų kartų skaitmeninės technologijos, tokios kaip didieji duomenys, ir naujos bei įvairios skaitmeninių technologijų taikomosios programos sektorių ir vietos problemoms spręsti. Europos pramonės laukia uždavinys – greitai ir visapusiškai pasinaudoti šiomis skaitmeninėmis galimybėmis. Neįmanoma pervertinti tradicinių ir netechnologinių pramonės šakų įmonių, ypač MVĮ, galimybių visapusiškai pasitelkti skaitmeninimą kaip priemonę sustiprinti ir užtikrinti savo konkurencingumą;

| 4. | pripažįsta, kad ES informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektorius sudaro svarbią ekonomikos dalį – jame dirba daugiau kaip 6 mln. žmonių, jis sukuria apie 4 % BVP. Pastarojo meto tyrimai rodo, kad jei pramonė Europoje visiškai suskaitmenintų produktus ir paslaugas, ji ateinančius penkerius metus kasmet papildomai gautų daugiau kaip 110 mlrd. EUR pajamų; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad ES informacinių ir ryšių technologijų (IRT) sektorius sudaro svarbią ekonomikos dalį – jame dirba daugiau kaip 6 mln. žmonių, jis sukuria apie 4 % BVP. Pastarojo meto tyrimai rodo, kad jei pramonė Europoje visiškai suskaitmenintų produktus ir paslaugas, ji ateinančius penkerius metus kasmet papildomai gautų daugiau kaip 110 mlrd. EUR pajamų;

Visų sektorių suartinimas

| 5. | sutinka, kad norint pasinaudoti visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais, ypač svarbūs du sėkmę užtikrinantys veiksniai a) labai konkurencinga Europos skaitmeninė pramonė ir b) privataus ir viešojo sektorių pasirengimas atitinkamai prisitaikyti, į savo veiklą integruojant kuriamas skaitmenines inovacijas, kad visiems piliečiams būtų užtikrintos aukštos kokybės paslaugos; pabrėžia, kad šalinant reglamentavimo kliūtis taip pat labai svarbu mažinti biurokratiją ir modernizuoti ES teisės aktus; |
| --- | --- |

5.

sutinka, kad norint pasinaudoti visais bendrosios skaitmeninės rinkos privalumais, ypač svarbūs du sėkmę užtikrinantys veiksniai a) labai konkurencinga Europos skaitmeninė pramonė ir b) privataus ir viešojo sektorių pasirengimas atitinkamai prisitaikyti, į savo veiklą integruojant kuriamas skaitmenines inovacijas, kad visiems piliečiams būtų užtikrintos aukštos kokybės paslaugos; pabrėžia, kad šalinant reglamentavimo kliūtis taip pat labai svarbu mažinti biurokratiją ir modernizuoti ES teisės aktus;

| 6. | pabrėžia, kad visų dydžių įmonės visuose regionuose ir sektoriuose gali pasinaudoti Europos IRT pranašumais kurdami skaitmenines pramonės platformas, kad būtų plėtojamos įvairios skaitmeninės technologijos, pradedant dalimis ir baigiant prietaisais ir programine įranga, tiek vartotojų rinkoms, tiek internetinėms ir duomenų platformoms bei atitinkamoms taikomosioms programoms ir paslaugoms; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad visų dydžių įmonės visuose regionuose ir sektoriuose gali pasinaudoti Europos IRT pranašumais kurdami skaitmenines pramonės platformas, kad būtų plėtojamos įvairios skaitmeninės technologijos, pradedant dalimis ir baigiant prietaisais ir programine įranga, tiek vartotojų rinkoms, tiek internetinėms ir duomenų platformoms bei atitinkamoms taikomosioms programoms ir paslaugoms;

| 7. | pabrėžia, kad bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje, ypač maksimaliam Europos skaitmeninės ekonomikos augimo potencialo padidinimui skirtoje dalyje, nurodyti visi pagrindiniai pramonės skaitmeninimą skatinantys svertai ir veiksmai tokiose srityse kaip duomenų ekonomika, daiktų internetas, debesijos kompiuterija, įgūdžiai ir e. valdžia. Vis stipresnė skaitmeninių permainų varomoji jėga yra įvairių papildomų technologijų, ypač robotikos, dirbtinio intelekto ir trimačio spausdinimo, suliejimas; |
| --- | --- |

7.

pabrėžia, kad bendrosios skaitmeninės rinkos strategijoje, ypač maksimaliam Europos skaitmeninės ekonomikos augimo potencialo padidinimui skirtoje dalyje, nurodyti visi pagrindiniai pramonės skaitmeninimą skatinantys svertai ir veiksmai tokiose srityse kaip duomenų ekonomika, daiktų internetas, debesijos kompiuterija, įgūdžiai ir e. valdžia. Vis stipresnė skaitmeninių permainų varomoji jėga yra įvairių papildomų technologijų, ypač robotikos, dirbtinio intelekto ir trimačio spausdinimo, suliejimas;

| 8. | ragina toliau investuoti į tris tarpdisciplinines sutartines viešojo ir privataus sektorių partnerystes, įsteigtas pagal programą „Horizontas 2020“ – „ateities gamyklas“, Tvarią procesų pramonę efektyviai naudojant išteklius ir energiją (angl. SPIRE) ir Jungtinę biopramonės technologijų iniciatyvą (angl. BBIJU); |
| --- | --- |

8.

ragina toliau investuoti į tris tarpdisciplinines sutartines viešojo ir privataus sektorių partnerystes, įsteigtas pagal programą „Horizontas 2020“ – „ateities gamyklas“, Tvarią procesų pramonę efektyviai naudojant išteklius ir energiją (angl. SPIRE) ir Jungtinę biopramonės technologijų iniciatyvą (angl. BBIJU);

Skirtumų pripažinimas

| 9. | pripažįsta, kad daugumai sprendimus priimančių pramonės atstovų sunku apsispręsti, kada, kokiu mastu ir į kurias technologijas investuoti. Maždaug 60 % didelių įmonių ir daugiau kaip 90 % MVĮ jaučiasi atsiliekančios skaitmeninių inovacijų srityje; |
| --- | --- |

9.

pripažįsta, kad daugumai sprendimus priimančių pramonės atstovų sunku apsispręsti, kada, kokiu mastu ir į kurias technologijas investuoti. Maždaug 60 % didelių įmonių ir daugiau kaip 90 % MVĮ jaučiasi atsiliekančios skaitmeninių inovacijų srityje;

| 10. | pabrėžia, kad greita skaitmeninių technologijų plėtra ir vis platesnis jų naudojimas taip pat skubiai verčia modernizuoti dabartinę reglamentavimo sistemą, kad nebūtų atsiliekama nuo beprecedenčio inovacijų tempo; |
| --- | --- |

10.

pabrėžia, kad greita skaitmeninių technologijų plėtra ir vis platesnis jų naudojimas taip pat skubiai verčia modernizuoti dabartinę reglamentavimo sistemą, kad nebūtų atsiliekama nuo beprecedenčio inovacijų tempo;

| 11. | sutinka, kad daugiau turėtų būti nuveikta ir siekiant palengvinti didelių, bet padrikų Europos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų iniciatyvų kitose svarbiausiose skaitmeninių technologijų srityse koordinavimą; |
| --- | --- |

11.

sutinka, kad daugiau turėtų būti nuveikta ir siekiant palengvinti didelių, bet padrikų Europos mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų iniciatyvų kitose svarbiausiose skaitmeninių technologijų srityse koordinavimą;

| 12. | primygtinai teigia, kad, siekiant diegti daiktų internetą ir nenutrūkstamą duomenų srautą visuose regionuose, būtina plačiau suvokti sąveikumą, kaip ne tik viešajam administravimui, bet ir visiems sektoriams svarbų dalyką (pvz., kaip priemonę užtikrinti, kad vartotojų laisvė nebūtų suvaržoma pavienių technologijų įmonių nuosavybės sistemomis nustatytais apribojimais). Akivaizdu, jog reikia bendrų formatų, standartų ir specifikacijų; |
| --- | --- |

12.

primygtinai teigia, kad, siekiant diegti daiktų internetą ir nenutrūkstamą duomenų srautą visuose regionuose, būtina plačiau suvokti sąveikumą, kaip ne tik viešajam administravimui, bet ir visiems sektoriams svarbų dalyką (pvz., kaip priemonę užtikrinti, kad vartotojų laisvė nebūtų suvaržoma pavienių technologijų įmonių nuosavybės sistemomis nustatytais apribojimais). Akivaizdu, jog reikia bendrų formatų, standartų ir specifikacijų;

| 13. | mano, jog būtina Europos Komisijos geresnio reglamentavimo REFIT programoje daugiausia dėmesio skirti inovacijų kliūtims ir aptarti, kaip jas pašalinti ar sumažinti novatoriškais reglamentavimo metodais, kaip nurodyta bendrosios rinkos strategijoje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi būti laikomos svarbiomis REFIT proceso partnerėmis, o ne suinteresuotaisiais subjektais, nes jos užtikrina daugumos ES lygmeniu priimamų sprendimų vykdymą; |
| --- | --- |

13.

mano, jog būtina Europos Komisijos geresnio reglamentavimo REFIT programoje daugiausia dėmesio skirti inovacijų kliūtims ir aptarti, kaip jas pašalinti ar sumažinti novatoriškais reglamentavimo metodais, kaip nurodyta bendrosios rinkos strategijoje; atsižvelgdamas į tai pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi būti laikomos svarbiomis REFIT proceso partnerėmis, o ne suinteresuotaisiais subjektais, nes jos užtikrina daugumos ES lygmeniu priimamų sprendimų vykdymą;

| 14. | ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su pramonės ir įvairaus dydžio įmonių atstovais, visų lygmenų valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais nustatant ir mažinant reglamentavimo kliūtis Europos pramonės skaitmeninimui, taip pat supaprastinant galiojančias taisykles; |
| --- | --- |

14.

ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su pramonės ir įvairaus dydžio įmonių atstovais, visų lygmenų valdžios institucijomis ir suinteresuotaisiais subjektais nustatant ir mažinant reglamentavimo kliūtis Europos pramonės skaitmeninimui, taip pat supaprastinant galiojančias taisykles;

| 15. | tvirtina, kad skaitmeninant Europos pramonę ir siekiant, kad skaitmeninė bendroji rinka nepaisant valstybių sienų ir technologijų leistų nenutrūkstamai sujungti prietaisus ir paslaugas, nepaprastai svarbu efektyviai standartizuoti IRT aplinką. Pastangos šioje srityje turi būti strategiškai sutelktos į penkias prioritetines standartizacijos sritis – 5G, debesijos kompiuteriją, daiktų internetą, duomenų technologijas ir kibernetinį saugumą; |
| --- | --- |

15.

tvirtina, kad skaitmeninant Europos pramonę ir siekiant, kad skaitmeninė bendroji rinka nepaisant valstybių sienų ir technologijų leistų nenutrūkstamai sujungti prietaisus ir paslaugas, nepaprastai svarbu efektyviai standartizuoti IRT aplinką. Pastangos šioje srityje turi būti strategiškai sutelktos į penkias prioritetines standartizacijos sritis – 5G, debesijos kompiuteriją, daiktų internetą, duomenų technologijas ir kibernetinį saugumą;

| 16. | pabrėžia, kad prioritetiniais IRT standartais bendrajai skaitmeninei rinkai turėtų būti siekiama užtikrinti sąžiningą investicijų grąžą, kad atsirastų paskatų vykdyti pasaulinių mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų veiklą ir tvarų standartizavimo procesą, kartu užtikrinant, kad technologijos būtų plačiai prieinamos atviroje ir konkurencingoje rinkoje; |
| --- | --- |

16.

pabrėžia, kad prioritetiniais IRT standartais bendrajai skaitmeninei rinkai turėtų būti siekiama užtikrinti sąžiningą investicijų grąžą, kad atsirastų paskatų vykdyti pasaulinių mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų veiklą ir tvarų standartizavimo procesą, kartu užtikrinant, kad technologijos būtų plačiai prieinamos atviroje ir konkurencingoje rinkoje;

| 17. | pažymi, kad daugelyje pramonės sričių tradicinis plėtros, bandymų ir standartizavimo ciklas nebeatitinka sparčiai kintančių ir sudėtingų susiliejusių technologijų; |
| --- | --- |

17.

pažymi, kad daugelyje pramonės sričių tradicinis plėtros, bandymų ir standartizavimo ciklas nebeatitinka sparčiai kintančių ir sudėtingų susiliejusių technologijų;

| 18. | pažymi, kad darbas suskaitmenintoje ekonomikoje taip pat privers daugiau dėmesio skirti naujiems įgūdžiams ir gebėjimams, t. y. didesniam kūrybingumui, komunikacijai ir gebėjimui prisitaikyti, todėl reikės masiškai kelti visų lygių darbuotojų kvalifikaciją; |
| --- | --- |

18.

pažymi, kad darbas suskaitmenintoje ekonomikoje taip pat privers daugiau dėmesio skirti naujiems įgūdžiams ir gebėjimams, t. y. didesniam kūrybingumui, komunikacijai ir gebėjimui prisitaikyti, todėl reikės masiškai kelti visų lygių darbuotojų kvalifikaciją;

| 19. | pabrėžia, kad tolesnė daiktų interneto ir didžiųjų duomenų plėtra taip pat kelia didelius pasitikėjimo ir saugumo iššūkius, kurie rūpi kiekvienai įmonei ir kuriuos reikia įveikti norint užsitikrinti visuomenės pritarimą; |
| --- | --- |

19.

pabrėžia, kad tolesnė daiktų interneto ir didžiųjų duomenų plėtra taip pat kelia didelius pasitikėjimo ir saugumo iššūkius, kurie rūpi kiekvienai įmonei ir kuriuos reikia įveikti norint užsitikrinti visuomenės pritarimą;

Pripažinimas, kad reikia sąveikos

| 20. | primygtinai ragina kiek įmanoma stengtis šioje srityje sukurti tvirtesnes tikslines regioninio, nacionalinio ir ES lygmens partnerystes, kad būtų pritraukta nemažai privačių investicijų ir sukuriant parduodamus produktus ir paslaugas būtų padarytas revoliucinis poveikis konkurencingumui; taip pat bus sudarytos sąlygos šiems partneriams veiksmingai keistis patirtimi, žiniomis ir idėjomis, kad būtų išnaudota sinergija ir neprireiktų papildomų pastangų, netgi sukurtas partnerysčių tinklas; |
| --- | --- |

20.

primygtinai ragina kiek įmanoma stengtis šioje srityje sukurti tvirtesnes tikslines regioninio, nacionalinio ir ES lygmens partnerystes, kad būtų pritraukta nemažai privačių investicijų ir sukuriant parduodamus produktus ir paslaugas būtų padarytas revoliucinis poveikis konkurencingumui; taip pat bus sudarytos sąlygos šiems partneriams veiksmingai keistis patirtimi, žiniomis ir idėjomis, kad būtų išnaudota sinergija ir neprireiktų papildomų pastangų, netgi sukurtas partnerysčių tinklas;

| 21. | ragina toliau nagrinėti glaudesnio nacionalinių ir regioninių inovacijų politikos formuotojų bendradarbiavimo pridėtinę vertę, atsižvelgiant į pažangiosios specializacijos koncepciją ir pagal principą „iš apačios į viršų“ atsirandančias tarpregionines iniciatyvas; |
| --- | --- |

21.

ragina toliau nagrinėti glaudesnio nacionalinių ir regioninių inovacijų politikos formuotojų bendradarbiavimo pridėtinę vertę, atsižvelgiant į pažangiosios specializacijos koncepciją ir pagal principą „iš apačios į viršų“ atsirandančias tarpregionines iniciatyvas;

| 22. | mano, kad turėtų būti skatinamos investicijos iš privačių ir viešųjų šaltinių, taip pat ir didesnis įmonių ir institucinių veikėjų, pavyzdžiui, Europos investicijų banko (EIB), įnašas, įskaitant pagal Europos investicijų planą ir iš Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) sutelkiamas lėšas, ir turėtų būti patvirtinta, kokia svarbi programos „Horizontas 2020“, iniciatyvų „Startup Europe“ ir FIWARE, Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) ir regioninės bei nacionalinės politikos priemonių sąveika siekiant platesnių ES tikslų – konkurencingumo ir sanglaudos; |
| --- | --- |

22.

mano, kad turėtų būti skatinamos investicijos iš privačių ir viešųjų šaltinių, taip pat ir didesnis įmonių ir institucinių veikėjų, pavyzdžiui, Europos investicijų banko (EIB), įnašas, įskaitant pagal Europos investicijų planą ir iš Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) sutelkiamas lėšas, ir turėtų būti patvirtinta, kokia svarbi programos „Horizontas 2020“, iniciatyvų „Startup Europe“ ir FIWARE, Europos struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) ir regioninės bei nacionalinės politikos priemonių sąveika siekiant platesnių ES tikslų – konkurencingumo ir sanglaudos;

| 23. | pripažįsta ir teigiamai vertina Europos Komisijos planus programos „Horizontas 2020“ 500 mln. EUR investicijas sutelkti plačiai skaitmeninių inovacijų centrų plėtrai, tačiau reikėtų užtikrinti, kad skaitmeninių inovacijų centrai būtų finansuojami iš programos „Horizontas 2020“ antrojo ramsčio („Pramonės pirmavimas“) ir dėl to nukentėtų programos „Horizontas 2020“ likusių paprogramių biudžetas; pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi geras galimybes pramoninių galutinių naudotojų labui prisidėti prie šios formos kompetencijos centrų ir vieno langelio principu veikiančių technologinių centrų; pabrėžia, kad atrenkant remtinus atvejus svarbus kriterijus išlieka mokslinė kompetencija ir kad reikia deramai atsižvelgti į svarbų aukštųjų mokyklų vaidmenį perduodant žinias ir inovacijų procese, kad būtų galima toliau optimizuoti pagal programą „Horizontas 2020“ numatytų investicijų poveikį. Atsižvelgiant į tai, pirmiausia reikėtų nustatyti konkretesnį siekiamą su skaitmeniniais inovacijų centrais susijusios veiklos poveikį ir galbūt jį persvarstyti; |
| --- | --- |

23.

pripažįsta ir teigiamai vertina Europos Komisijos planus programos „Horizontas 2020“ 500 mln. EUR investicijas sutelkti plačiai skaitmeninių inovacijų centrų plėtrai, tačiau reikėtų užtikrinti, kad skaitmeninių inovacijų centrai būtų finansuojami iš programos „Horizontas 2020“ antrojo ramsčio („Pramonės pirmavimas“) ir dėl to nukentėtų programos „Horizontas 2020“ likusių paprogramių biudžetas; pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi geras galimybes pramoninių galutinių naudotojų labui prisidėti prie šios formos kompetencijos centrų ir vieno langelio principu veikiančių technologinių centrų; pabrėžia, kad atrenkant remtinus atvejus svarbus kriterijus išlieka mokslinė kompetencija ir kad reikia deramai atsižvelgti į svarbų aukštųjų mokyklų vaidmenį perduodant žinias ir inovacijų procese, kad būtų galima toliau optimizuoti pagal programą „Horizontas 2020“ numatytų investicijų poveikį. Atsižvelgiant į tai, pirmiausia reikėtų nustatyti konkretesnį siekiamą su skaitmeniniais inovacijų centrais susijusios veiklos poveikį ir galbūt jį persvarstyti;

| 24. | primena savo raginimą, kad turėtų būti ir toliau užtikrinami reikiami ištekliai investicijoms į skaitmeninį sektorių, nes tai yra vienas iš pagrindinių į ateitį orientuotos ES sanglaudos politikos komponentų, ir geriau šiai sričiai skirti gerokai daugiau investicijų, negu 2007–2013 m. skirta 14 mlrd. EUR ESI fondų dalis; |
| --- | --- |

24.

primena savo raginimą, kad turėtų būti ir toliau užtikrinami reikiami ištekliai investicijoms į skaitmeninį sektorių, nes tai yra vienas iš pagrindinių į ateitį orientuotos ES sanglaudos politikos komponentų, ir geriau šiai sričiai skirti gerokai daugiau investicijų, negu 2007–2013 m. skirta 14 mlrd. EUR ESI fondų dalis;

IRT finansavimas mūsų regionuose

| 25. | pažymi, kad interneto atvirumas ir įspūdingas turinio ir paslaugų pasiūlos ir paklausos augimas dabar yra pagrindinės konkurencingumo, ekonomikos augimo, socialinės raidos ir inovacijų varomosios jėgos Europoje. Tačiau dėl užsitęsusio infrastruktūros nebuvimo, ypač kaimo vietovėse, kurias privatūs operatoriai laiko nepelningomis, daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų ir dabar dar negali visapusiškai pasinaudoti šiomis tendencijomis; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad interneto atvirumas ir įspūdingas turinio ir paslaugų pasiūlos ir paklausos augimas dabar yra pagrindinės konkurencingumo, ekonomikos augimo, socialinės raidos ir inovacijų varomosios jėgos Europoje. Tačiau dėl užsitęsusio infrastruktūros nebuvimo, ypač kaimo vietovėse, kurias privatūs operatoriai laiko nepelningomis, daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų ir dabar dar negali visapusiškai pasinaudoti šiomis tendencijomis;

| 26. | prašo Europos Komisijos remti tokių vietos ir regionų valdžios institucijų vykdomą finansavimo veiklą, pirmiausia ir toliau leidžiant prioritetine tvarka skaitmeninei infrastruktūrai visuose Europos regionuose skirti ESI fondų lėšas, ir antra, nustatant technologines kliūtis plėtoti skaitmeninės plėtros projektus kaimo ir retai apgyvendintose vietovėse arba regionuose, kuriems tenka įveikti demografinius iššūkius, – tai turėtų būti laikoma visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis; |
| --- | --- |

26.

prašo Europos Komisijos remti tokių vietos ir regionų valdžios institucijų vykdomą finansavimo veiklą, pirmiausia ir toliau leidžiant prioritetine tvarka skaitmeninei infrastruktūrai visuose Europos regionuose skirti ESI fondų lėšas, ir antra, nustatant technologines kliūtis plėtoti skaitmeninės plėtros projektus kaimo ir retai apgyvendintose vietovėse arba regionuose, kuriems tenka įveikti demografinius iššūkius, – tai turėtų būti laikoma visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis;

| 27. | ir toliau pritaria Europos Parlamento išdėstytam susirūpinimui, kokius padarinius sukėlė 2013 m. vasario mėn. Europos Vadovų Tarybos sprendimas nuo 9,2 mlrd. EUR iki vos 1 mlrd. EUR sumažinti skaitmeninei infrastruktūrai ir paslaugoms skirtą Europos infrastruktūros tinklų priemonės biudžetą, taip priverčiant Europos Komisiją iš esmės perorientuoti savo planus; |
| --- | --- |

27.

ir toliau pritaria Europos Parlamento išdėstytam susirūpinimui, kokius padarinius sukėlė 2013 m. vasario mėn. Europos Vadovų Tarybos sprendimas nuo 9,2 mlrd. EUR iki vos 1 mlrd. EUR sumažinti skaitmeninei infrastruktūrai ir paslaugoms skirtą Europos infrastruktūros tinklų priemonės biudžetą, taip priverčiant Europos Komisiją iš esmės perorientuoti savo planus;

Inovacijų ir konkurencingumo skatinimas per IRT infrastruktūrą

| 28. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi galimybių skatinti inovacijas ir konkurencingumą, įgyvendindamos pritaikytuosius paklausos ir pasiūlos valdymo sprendimus, įskaitant plačiajuosčio ryšio diegimą, skaitmeninę ekonomiką, e. įtrauktį ir e. valdžią. Be to, jos pasirūpina švietimo ir mokymo infrastruktūra, įgyvendina ES finansuojamas iniciatyvas ir palengvina naudingą bendradarbiavimą ir mainus su kitomis viešojo sektoriaus institucijomis, taip pat ir tarpvalstybiniu mastu; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos turi galimybių skatinti inovacijas ir konkurencingumą, įgyvendindamos pritaikytuosius paklausos ir pasiūlos valdymo sprendimus, įskaitant plačiajuosčio ryšio diegimą, skaitmeninę ekonomiką, e. įtrauktį ir e. valdžią. Be to, jos pasirūpina švietimo ir mokymo infrastruktūra, įgyvendina ES finansuojamas iniciatyvas ir palengvina naudingą bendradarbiavimą ir mainus su kitomis viešojo sektoriaus institucijomis, taip pat ir tarpvalstybiniu mastu;

| 29. | teigiamai vertina per Europos investicijų banką (EIB) teikiamas galimybes – EIB įsipareigojo padidinti plačiajuosčiam ryšiui skiriamas savo paskolas iki 2 mlrd. EUR per metus ir konkrečiai pabrėžė svarbų vietos ir regioninio lygmens vaidmenį darant tokias į ekonomikos augimą orientuotas investicijas; taip pat pabrėžia, kad svarbu skatinti bendruomenių inicijuotas pastangas, pavyzdžiui, bendruomenines įmones; |
| --- | --- |

29.

teigiamai vertina per Europos investicijų banką (EIB) teikiamas galimybes – EIB įsipareigojo padidinti plačiajuosčiam ryšiui skiriamas savo paskolas iki 2 mlrd. EUR per metus ir konkrečiai pabrėžė svarbų vietos ir regioninio lygmens vaidmenį darant tokias į ekonomikos augimą orientuotas investicijas; taip pat pabrėžia, kad svarbu skatinti bendruomenių inicijuotas pastangas, pavyzdžiui, bendruomenines įmones;

| 30. | primygtinai ragina remti ir naujas investicines priemones, kad būtų galima sparčiau diegti infrastruktūrą, kuri galėtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ Europos skaitmeninės darbotvarkės elemento tikslinę plačiajuosčio ryšio spartą, ir sparčiau iki galo įdiegti 4G ryšį (kol dar neįdiegtos naujesnės technologijos, pvz., 5G), kartu išlaikant technologinį neutralumą, taip pat sudaryti sąlygas veiksmingai veiklos vykdytojų konkurencijai; |
| --- | --- |

30.

primygtinai ragina remti ir naujas investicines priemones, kad būtų galima sparčiau diegti infrastruktūrą, kuri galėtų pasiekti strategijos „Europa 2020“ Europos skaitmeninės darbotvarkės elemento tikslinę plačiajuosčio ryšio spartą, ir sparčiau iki galo įdiegti 4G ryšį (kol dar neįdiegtos naujesnės technologijos, pvz., 5G), kartu išlaikant technologinį neutralumą, taip pat sudaryti sąlygas veiksmingai veiklos vykdytojų konkurencijai;

E. valdžios ir e. prekybos galimybių plėtojimas

| 31. | tvirtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali pradėti teikti prioritetą tam, kad žmonėms būtų suteikti skaitmeniniai ir verslumo įgūdžiai, kuriuos turėdami jie galėtų visapusiškai naudotis naujomis technologijomis, suprasti kibernetinio saugumo problemas ir asmens duomenų apsaugos būtinybę, didinti savo įsidarbinimo galimybes ir sukurti naujas galimybes verslui, be kita ko, analizuojant didžiuosius duomenis; |
| --- | --- |

31.

tvirtina, kad vietos ir regionų valdžios institucijos gali pradėti teikti prioritetą tam, kad žmonėms būtų suteikti skaitmeniniai ir verslumo įgūdžiai, kuriuos turėdami jie galėtų visapusiškai naudotis naujomis technologijomis, suprasti kibernetinio saugumo problemas ir asmens duomenų apsaugos būtinybę, didinti savo įsidarbinimo galimybes ir sukurti naujas galimybes verslui, be kita ko, analizuojant didžiuosius duomenis;

| 32. | mano, kad e. prekyba daugeliui smulkaus verslo subjektų tebėra praleista galimybė, ypač dėl nepakeliamų būtinų išlaidų: 65 % Europos interneto vartotojų perka internetu, tačiau šią labai didelę paklausą tenkina tik 16 % MVĮ, kurios parduoda internetu, o tarpvalstybinę prekybą vykdo mažiau negu pusė jų (7,5 %); |
| --- | --- |

32.

mano, kad e. prekyba daugeliui smulkaus verslo subjektų tebėra praleista galimybė, ypač dėl nepakeliamų būtinų išlaidų: 65 % Europos interneto vartotojų perka internetu, tačiau šią labai didelę paklausą tenkina tik 16 % MVĮ, kurios parduoda internetu, o tarpvalstybinę prekybą vykdo mažiau negu pusė jų (7,5 %);

| 33. | ragina pirmenybę teikti pastangoms įveikti e. prekybos kliūtis, kylančias dėl tokių problemų kaip geografinis blokavimas ir saugios internetinės mokėjimo kredito kortelėmis sistemos nebuvimas. Šios problemos kelia nereikalingų išlaidų, komplikacijų ir pavojų, kad galimi internetiniai mažmenininkai, ypač dalyvaujantys tarpvalstybinėje prekyboje, susidurs su sukčiavimu; |
| --- | --- |

33.

ragina pirmenybę teikti pastangoms įveikti e. prekybos kliūtis, kylančias dėl tokių problemų kaip geografinis blokavimas ir saugios internetinės mokėjimo kredito kortelėmis sistemos nebuvimas. Šios problemos kelia nereikalingų išlaidų, komplikacijų ir pavojų, kad galimi internetiniai mažmenininkai, ypač dalyvaujantys tarpvalstybinėje prekyboje, susidurs su sukčiavimu;

| 34. | pabrėžia, koks svarbus Europos Komisijos e. valdžios veiksmų planas – modernizuoti viešąsias paslaugas jas skaitmeninant, t. y. gerinti viešojo sektoriaus institucijų prieinamumą privatiems asmenims ir verslo subjektams elektroninėmis priemonėmis, neatsižvelgiant į jų fizinę vietą, todėl pabrėžia savo pritarimą, kad būtų plėtojamos sąveikios daugiakalbės tarpvalstybinės viešosios paslaugos (ypač keitimasis informacija), kaip veikianti priemonė suvokiamam periferiškumui įveikti; |
| --- | --- |

34.

pabrėžia, koks svarbus Europos Komisijos e. valdžios veiksmų planas – modernizuoti viešąsias paslaugas jas skaitmeninant, t. y. gerinti viešojo sektoriaus institucijų prieinamumą privatiems asmenims ir verslo subjektams elektroninėmis priemonėmis, neatsižvelgiant į jų fizinę vietą, todėl pabrėžia savo pritarimą, kad būtų plėtojamos sąveikios daugiakalbės tarpvalstybinės viešosios paslaugos (ypač keitimasis informacija), kaip veikianti priemonė suvokiamam periferiškumui įveikti;

| 35. | pažymi, kad, kai kalbama apie e. valdžios galimybių teikti naudą visuomenei išnaudojimą, pavyzdžiui, anglies pėdsakui mažinti, procedūroms įmonėms supaprastinti, turizmui skatinti arba kultūros paveldui propaguoti, būtent vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų lyderio vaidmenį – įvardija IRT galimybes ir veikėjus, keičiasi geriausia technologine patirtimi, skiria lėšų investicijoms į IRT priemones, vertina pažangą ir informuoja apie sėkmę; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad, kai kalbama apie e. valdžios galimybių teikti naudą visuomenei išnaudojimą, pavyzdžiui, anglies pėdsakui mažinti, procedūroms įmonėms supaprastinti, turizmui skatinti arba kultūros paveldui propaguoti, būtent vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų lyderio vaidmenį – įvardija IRT galimybes ir veikėjus, keičiasi geriausia technologine patirtimi, skiria lėšų investicijoms į IRT priemones, vertina pažangą ir informuoja apie sėkmę;

| 36. | pažymi, kad gerindamos savo skaitmeninį raštingumą ir daugiau naudodamosi skaitmeninėmis žiniasklaidos priemonėmis įmonės kels ir daugiau reikalavimų skaitmeninėms priemonėms, skirtoms kontaktams su valdžios institucijomis Gerai veikiantis skaitmeninis viešasis administravimas įmonėms, organizacijoms ir privatiems asmenims teikia efektyvias e. paslaugas ir skaitmenines procedūras, kurios gerina galimybes jomis pasinaudoti, supaprastina procedūras ir sutrumpina pateiktų prašymų nagrinėjimo laiką viešajame sektoriuje. Didėjant skaitmeninimui viešieji subjektai nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu turės daugiau galimybių atlaisvinti išteklius, todėl atsiras daugiau laiko klientams ir mažiau laiko reikės administravimui ir kontrolei; |
| --- | --- |

36.

pažymi, kad gerindamos savo skaitmeninį raštingumą ir daugiau naudodamosi skaitmeninėmis žiniasklaidos priemonėmis įmonės kels ir daugiau reikalavimų skaitmeninėms priemonėms, skirtoms kontaktams su valdžios institucijomis Gerai veikiantis skaitmeninis viešasis administravimas įmonėms, organizacijoms ir privatiems asmenims teikia efektyvias e. paslaugas ir skaitmenines procedūras, kurios gerina galimybes jomis pasinaudoti, supaprastina procedūras ir sutrumpina pateiktų prašymų nagrinėjimo laiką viešajame sektoriuje. Didėjant skaitmeninimui viešieji subjektai nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu turės daugiau galimybių atlaisvinti išteklius, todėl atsiras daugiau laiko klientams ir mažiau laiko reikės administravimui ir kontrolei;

| 37. | pabrėžia, kad e. valdžios sąveikumui pasiekti reikia ne tik sistemų suderinamumo, bet ir viešojo administravimo institucijų gebėjimo dirbti artimai bendradarbiaujant su informacinėmis sistemomis, o visuomenė turi žinoti apie tokių sistemų teikiamas galimybes. Todėl RK ragina papildyti ISA2 programą žmogiškųjų gebėjimų – tiek skaitmeninių, tiek kalbos įgūdžių – stiprinimo ir informavimo komponentais, kad būtų parengti sąveikumo sprendimai, padėsiantys modernizuoti viešąjį administravimą; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad e. valdžios sąveikumui pasiekti reikia ne tik sistemų suderinamumo, bet ir viešojo administravimo institucijų gebėjimo dirbti artimai bendradarbiaujant su informacinėmis sistemomis, o visuomenė turi žinoti apie tokių sistemų teikiamas galimybes. Todėl RK ragina papildyti ISA2 programą žmogiškųjų gebėjimų – tiek skaitmeninių, tiek kalbos įgūdžių – stiprinimo ir informavimo komponentais, kad būtų parengti sąveikumo sprendimai, padėsiantys modernizuoti viešąjį administravimą;

| 38. | palankiai vertina vidaus rinkai skirtų veiksmų pasiūlymus dėl elektroninių ryšių, skirtų dinamiškai ir tvariai visų ekonomikos sektorių plėtrai paspartinti ir darbo vietoms kurti, taip pat autorių teisių teisės aktams atnaujinti atsižvelgiant į skaitmeninę revoliuciją ir besikeičiančią vartotojų elgseną; |
| --- | --- |

38.

palankiai vertina vidaus rinkai skirtų veiksmų pasiūlymus dėl elektroninių ryšių, skirtų dinamiškai ir tvariai visų ekonomikos sektorių plėtrai paspartinti ir darbo vietoms kurti, taip pat autorių teisių teisės aktams atnaujinti atsižvelgiant į skaitmeninę revoliuciją ir besikeičiančią vartotojų elgseną;

| 39. | pripažįsta, kokias galimybes gali suteikti Europos regionų komiteto (RK) ir Europos Komisijos Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD bendradarbiavimas per Keitimosi žiniomis platformą (KŽP) – tai priemonė skatinti naujus mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimus, novatoriškus produktus ir geriausią patirtį reaguojant į Europos vietos ir regionų valdžios institucijų patiriamus visuomeninius iššūkius; |
| --- | --- |

39.

pripažįsta, kokias galimybes gali suteikti Europos regionų komiteto (RK) ir Europos Komisijos Mokslinių tyrimų ir inovacijų GD bendradarbiavimas per Keitimosi žiniomis platformą (KŽP) – tai priemonė skatinti naujus mokslinių tyrimų ir inovacijų sprendimus, novatoriškus produktus ir geriausią patirtį reaguojant į Europos vietos ir regionų valdžios institucijų patiriamus visuomeninius iššūkius;

Išsilavinimo ir įgūdžių suderinimas

| 40. | pabrėžia, kad kai kurie Europos skaitmeninės darbotvarkės prioritetai, ypač skaitmeninio raštingumo didinimas ir įgūdžių trūkumo mažinimas, taip pat praleistos galimybės kovoti su visuomeniniais iššūkiais, yra gyvenimo kokybės ir socialinės bei ekonominės veiklos pagrindai, kuriuos geriausia patikėti vietos ir regionų lygmeniui, kad būtų skatinamos efektyvesnės ir individualiai pritaikytos paslaugos visuomenei ir vietos įmonėms; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad kai kurie Europos skaitmeninės darbotvarkės prioritetai, ypač skaitmeninio raštingumo didinimas ir įgūdžių trūkumo mažinimas, taip pat praleistos galimybės kovoti su visuomeniniais iššūkiais, yra gyvenimo kokybės ir socialinės bei ekonominės veiklos pagrindai, kuriuos geriausia patikėti vietos ir regionų lygmeniui, kad būtų skatinamos efektyvesnės ir individualiai pritaikytos paslaugos visuomenei ir vietos įmonėms;

| 41. | pripažįsta, kad, jei kalbėtume apie IRT specialistus, per pastaruosius trejus metus Europoje sukurta daugiau nei milijonas papildomų darbo vietų. Nepaisant to, numatoma, kad, sparčiai augant paklausai, iki 2020 m. šiame sektoriuje atsiras daugiau kaip 800 000 laisvų darbo vietų. |
| --- | --- |

41.

pripažįsta, kad, jei kalbėtume apie IRT specialistus, per pastaruosius trejus metus Europoje sukurta daugiau nei milijonas papildomų darbo vietų. Nepaisant to, numatoma, kad, sparčiai augant paklausai, iki 2020 m. šiame sektoriuje atsiras daugiau kaip 800 000 laisvų darbo vietų.

| 42. | primygtinai ragina toliau plėtoti Europos Komisijos Didžiąją koaliciją užimtumui skaitmeniniame sektoriuje skatinti, kad ji taptų visą Europą ir įvairius suinteresuotuosius subjektus aprėpiančia iniciatyva, kuria būtų siekiama sumažinti minėto įgūdžių trūkumo ir su IRT susijusių laisvų darbo vietų disbalansą užtikrinant tinkamą mokymą, pameistrystės ir mokomosios praktikos vietas, imantis priemonių judumui palengvinti ir (arba) didinant informuotumą, kad jaunimas būtų skatinamas studijuoti ir siekti karjeros šiame sektoriuje; |
| --- | --- |

42.

primygtinai ragina toliau plėtoti Europos Komisijos Didžiąją koaliciją užimtumui skaitmeniniame sektoriuje skatinti, kad ji taptų visą Europą ir įvairius suinteresuotuosius subjektus aprėpiančia iniciatyva, kuria būtų siekiama sumažinti minėto įgūdžių trūkumo ir su IRT susijusių laisvų darbo vietų disbalansą užtikrinant tinkamą mokymą, pameistrystės ir mokomosios praktikos vietas, imantis priemonių judumui palengvinti ir (arba) didinant informuotumą, kad jaunimas būtų skatinamas studijuoti ir siekti karjeros šiame sektoriuje;

| 43. | primena, kad būtent subnacionaliniu lygmeniu galima gauti tiksliausios savalaikės informacijos apie darbo rinkas, o vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį nustatant įgūdžių neatitiktį – remti tinkamų profesinio mokymo programų kūrimą bei skatinti vietos paklausą atitinkančias investicijas; |
| --- | --- |

43.

primena, kad būtent subnacionaliniu lygmeniu galima gauti tiksliausios savalaikės informacijos apie darbo rinkas, o vietos ir regionų valdžios institucijos gali atlikti svarbų vaidmenį nustatant įgūdžių neatitiktį – remti tinkamų profesinio mokymo programų kūrimą bei skatinti vietos paklausą atitinkančias investicijas;

| 44. | ragina švietimo paslaugų teikėjus kurti tikslingus IRT srities mokymo metodus. Ateityje darbuotojai privalės turėti tinkamą pagrindinių gebėjimų, socialinių emocinių gebėjimų ir techninių (visų pirma skaitmeninių ir su konkrečia veikla susijusių) įgūdžių derinį, į kurį švietimo ir mokymo sistemos kol kas orientuotos nepakankamai; taigi reikia sukurti pagrindus tokiai švietimo ir mokymo sistemai, kurioje daugiau dėmesio būtų skiriama ne moksleivių ir studentų teoriniams, o veikiau praktiniams įgūdžiams; |
| --- | --- |

44.

ragina švietimo paslaugų teikėjus kurti tikslingus IRT srities mokymo metodus. Ateityje darbuotojai privalės turėti tinkamą pagrindinių gebėjimų, socialinių emocinių gebėjimų ir techninių (visų pirma skaitmeninių ir su konkrečia veikla susijusių) įgūdžių derinį, į kurį švietimo ir mokymo sistemos kol kas orientuotos nepakankamai; taigi reikia sukurti pagrindus tokiai švietimo ir mokymo sistemai, kurioje daugiau dėmesio būtų skiriama ne moksleivių ir studentų teoriniams, o veikiau praktiniams įgūdžiams;

| 45. | pripažįsta, kad Europos Komisija sukūrė svarbią Europos naujų įgūdžių darbotvarkę ir kad joje bus nustatyta visapusiška įsidarbinimo galimybių didinimo sistema, be kita ko, atsižvelgiant į būtinybę ugdyti skaitmeninius ir papildomus įgūdžius, kuriais asmeniui atveriamos svarbios galimybės; |
| --- | --- |

45.

pripažįsta, kad Europos Komisija sukūrė svarbią Europos naujų įgūdžių darbotvarkę ir kad joje bus nustatyta visapusiška įsidarbinimo galimybių didinimo sistema, be kita ko, atsižvelgiant į būtinybę ugdyti skaitmeninius ir papildomus įgūdžius, kuriais asmeniui atveriamos svarbios galimybės;

| 46. | pabrėžia, kaip svarbu piliečiams, darbuotojams, studentams bei darbo ieškantiems žmonėms suteikti skaitmeninio raštingumo įgūdžių ir gebėjimų, siekiant plačiai įgyvendinti skaitmeninimą ekonomikoje ir visuomenėje; |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kaip svarbu piliečiams, darbuotojams, studentams bei darbo ieškantiems žmonėms suteikti skaitmeninio raštingumo įgūdžių ir gebėjimų, siekiant plačiai įgyvendinti skaitmeninimą ekonomikoje ir visuomenėje;

| 47. | dar kartą atkreipia dėmesį į Europos bendradarbiavimą jaunimo reikalų srityje (2010–2018 m.) ir pabrėžia, kad svarbu parengti pagrindinių dokumentų rinkinį, kad kiekviena valstybė narė užtikrintų jaunesnių klasių moksleiviams švietimo sistemose prieigą prie plačiajuosčio interneto ryšio, tokiu būdu suteikiant jaunuoliams minimalią garantiją įgyti IT gebėjimų ir įgūdžių. Šito turi būti siekiama ne tik privalomojo švietimo lygmeniu, bet visais gyvenimo etapais kuriant novatoriškas ir pažangias programas, atitinkančias technologinius pokyčius; |
| --- | --- |

47.

dar kartą atkreipia dėmesį į Europos bendradarbiavimą jaunimo reikalų srityje (2010–2018 m.) ir pabrėžia, kad svarbu parengti pagrindinių dokumentų rinkinį, kad kiekviena valstybė narė užtikrintų jaunesnių klasių moksleiviams švietimo sistemose prieigą prie plačiajuosčio interneto ryšio, tokiu būdu suteikiant jaunuoliams minimalią garantiją įgyti IT gebėjimų ir įgūdžių. Šito turi būti siekiama ne tik privalomojo švietimo lygmeniu, bet visais gyvenimo etapais kuriant novatoriškas ir pažangias programas, atitinkančias technologinius pokyčius;

| 48. | įspėja, jog, nepaisant ekonominių ir užimtumo perspektyvų, negalima leisti, kad didėjanti skaitmeninių technologijų įtaka, ypač jaunimui, sumenkintų pagrindinius žmogiškuosius gebėjimus, pavyzdžiui, raštingumą ir tiesioginį asmeninį bendravimą; |
| --- | --- |

48.

įspėja, jog, nepaisant ekonominių ir užimtumo perspektyvų, negalima leisti, kad didėjanti skaitmeninių technologijų įtaka, ypač jaunimui, sumenkintų pagrindinius žmogiškuosius gebėjimus, pavyzdžiui, raštingumą ir tiesioginį asmeninį bendravimą;

| 49. | daro išvadą, kad reikia dar labiau pripažinti ES regionų svarbą tvariai įgyvendinant Skaitmeninę darbotvarkę. Vietos ir regionų valdžios institucijos priklauso tikslinei darbotvarkės rekomendacijų auditorijai ir turi būti laikomos svarbiausia darbotvarkės varomąja jėga ir jos įgyvendinimo partnerėmis. |
| --- | --- |

49.

daro išvadą, kad reikia dar labiau pripažinti ES regionų svarbą tvariai įgyvendinant Skaitmeninę darbotvarkę. Vietos ir regionų valdžios institucijos priklauso tikslinei darbotvarkės rekomendacijų auditorijai ir turi būti laikomos svarbiausia darbotvarkės varomąja jėga ir jos įgyvendinimo partnerėmis.

2016 m. spalio 11 d., Briuselis

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/34 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/34

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos debesijos iniciatyva ir bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetai“

(2017/C 088/07)

| Pranešėja: | Anne Karjalainen (FI/PES), Keravos miesto tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“
  COM(2016) 176 final
  Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetai“
  COM(2016) 178 final |

Pranešėja:

Anne Karjalainen (FI/PES), Keravos miesto tarybos narė

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Europos debesijos iniciatyva. Konkurencingos duomenų ir žinių ekonomikos kūrimas Europoje“

COM(2016) 176 final

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Bendrajai skaitmeninei rinkai skirtos IRT standartizacijos prioritetai“

COM(2016) 178 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanginės pastabos

| 1. | mano, kad Komisijos iniciatyvos dėl Europos debesijos ir IRT standartizacijos prioritetų yra labai svarbios visų pirma atsižvelgiant į Europos poziciją pasaulinėje skaitmeninėje ekonomikoje ir siekiant bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos tikslų; |
| --- | --- |

1.

mano, kad Komisijos iniciatyvos dėl Europos debesijos ir IRT standartizacijos prioritetų yra labai svarbios visų pirma atsižvelgiant į Europos poziciją pasaulinėje skaitmeninėje ekonomikoje ir siekiant bendrosios skaitmeninės rinkos strategijos tikslų;

| 2. | atkreipia dėmesį į tai, kad sumažinus kliūčių dalytis žiniomis bus gerokai padidintas Europos įmonių konkurencingumas; be to, tai bus naudinga vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

2.

atkreipia dėmesį į tai, kad sumažinus kliūčių dalytis žiniomis bus gerokai padidintas Europos įmonių konkurencingumas; be to, tai bus naudinga vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 3. | mano, kad Komisijos sprendimas laipsniškai diegti Europos debesijos paslaugas yra racionalus, ir džiaugiasi, kad ši sistema pirmiausia mokslo bendruomenei, o vėliau ir įmonėms bei vietos ir regionų valdžios institucijoms suteiks galimybę naudotis bendromis žiniomis ir jomis dalytis; |
| --- | --- |

3.

mano, kad Komisijos sprendimas laipsniškai diegti Europos debesijos paslaugas yra racionalus, ir džiaugiasi, kad ši sistema pirmiausia mokslo bendruomenei, o vėliau ir įmonėms bei vietos ir regionų valdžios institucijoms suteiks galimybę naudotis bendromis žiniomis ir jomis dalytis;

| 4. | pritaria Komisijos nuomonei, kad konkurencingos itin našios kompiuterinės sistemos gali būti vystomos tik imantis bendrų priemonių; |
| --- | --- |

4.

pritaria Komisijos nuomonei, kad konkurencingos itin našios kompiuterinės sistemos gali būti vystomos tik imantis bendrų priemonių;

| 5. | sutinka su Komisija, kad, siekiant išnaudoti skaitmeninimo potencialą ir teikti tarpvalstybines paslaugas, reikia dėti daugiau pastangų Europos IRT standartizacijos srityje; |
| --- | --- |

5.

sutinka su Komisija, kad, siekiant išnaudoti skaitmeninimo potencialą ir teikti tarpvalstybines paslaugas, reikia dėti daugiau pastangų Europos IRT standartizacijos srityje;

| 6. | pabrėžia, kad, nepaisant IRT standartizacijos, įmonėms ir viešajam sektoriui taip pat turi būti suteikta galimybių kurti, įgyti ir taikyti nuo šių standartų nukrypstančius novatoriškus sprendimus; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad, nepaisant IRT standartizacijos, įmonėms ir viešajam sektoriui taip pat turi būti suteikta galimybių kurti, įgyti ir taikyti nuo šių standartų nukrypstančius novatoriškus sprendimus;

| 7. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje bendrajai skaitmeninei rinkai svarbių sričių bendri standartai vis dar nepakankamai plėtojami ir (arba) taikomi, pavyzdžiui, elektroninės atpažinties srityje, ir vis dar yra labai susirūpinęs, kad geografiniai prieigos prie sparčiojo plačiajuosčio ryšio skirtumai trukdo baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką (1). Izoliuotumas yra neigiamas geografinis veiksnys, dėl kurio reikalingi brangesni povandeniniai kabeliai; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje bendrajai skaitmeninei rinkai svarbių sričių bendri standartai vis dar nepakankamai plėtojami ir (arba) taikomi, pavyzdžiui, elektroninės atpažinties srityje, ir vis dar yra labai susirūpinęs, kad geografiniai prieigos prie sparčiojo plačiajuosčio ryšio skirtumai trukdo baigti kurti bendrąją skaitmeninę rinką (1). Izoliuotumas yra neigiamas geografinis veiksnys, dėl kurio reikalingi brangesni povandeniniai kabeliai;

| 8. | atsižvelgdamas į tai, primena savo raginimą projektus, kuriais plėtojamas plačiajuostis ryšys, pripažinti visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis (2); |
| --- | --- |

8.

atsižvelgdamas į tai, primena savo raginimą projektus, kuriais plėtojamas plačiajuostis ryšys, pripažinti visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis (2);

| 9. | patvirtina, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijos nori dalytis žiniomis ir pranešti apie IRT standartus, kurie reikalingi jų poreikiams viešųjų paslaugų plėtojimo srityje patenkinti (3); |
| --- | --- |

9.

patvirtina, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijos nori dalytis žiniomis ir pranešti apie IRT standartus, kurie reikalingi jų poreikiams viešųjų paslaugų plėtojimo srityje patenkinti (3);

| 10. | ragina Komisiją užtikrinti, kad atitinkami nacionaliniai subjektai visose valstybėse narėse imtųsi atitinkamų priemonių populiarinti atvirojo mokslo debesijos paslaugas ir keitimąsi žiniomis apskritai, nes kitaip kyla didelis pavojus, kad skirtumai tarp valstybių narių sparčiai augs ir tai netrukus taps akivaizdu vykdant vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą; |
| --- | --- |

10.

ragina Komisiją užtikrinti, kad atitinkami nacionaliniai subjektai visose valstybėse narėse imtųsi atitinkamų priemonių populiarinti atvirojo mokslo debesijos paslaugas ir keitimąsi žiniomis apskritai, nes kitaip kyla didelis pavojus, kad skirtumai tarp valstybių narių sparčiai augs ir tai netrukus taps akivaizdu vykdant vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą;

| 11. | sutinka su Komisija, kad kiekviena organizacija – didelė ar maža, viešoji ar privati – turi tinkamai valdyti kibernetinio saugumo riziką ir prireikus galėti įrodyti, kad ji tai daro sėkmingai, ir ragina rengti priemones, skirtas padėti plėtoti praktinę kibernetinio saugumo patirtį visais reikiamais lygmenimis (4); |
| --- | --- |

11.

sutinka su Komisija, kad kiekviena organizacija – didelė ar maža, viešoji ar privati – turi tinkamai valdyti kibernetinio saugumo riziką ir prireikus galėti įrodyti, kad ji tai daro sėkmingai, ir ragina rengti priemones, skirtas padėti plėtoti praktinę kibernetinio saugumo patirtį visais reikiamais lygmenimis (4);

| 12. | apskritai pabrėžia, kad, norint visapusiškai pasinaudoti bendrosios skaitmeninės rinkos teikiama nauda, reikalinga kvalifikuota darbo jėga šiai rinkai sukurti; todėl palankiai vertina neseniai priimtoje Europos naujų įgūdžių darbotvarkėje Komisijos pateiktus pasiūlymus daugiau dėmesio skirti investavimui į skaitmeninį švietimą ir mokymą siekiant užtikrinti, kad piliečiai turėtų visus įgūdžius, reikalingus perėjimui prie skaitmeninių technologijų; |
| --- | --- |

12.

apskritai pabrėžia, kad, norint visapusiškai pasinaudoti bendrosios skaitmeninės rinkos teikiama nauda, reikalinga kvalifikuota darbo jėga šiai rinkai sukurti; todėl palankiai vertina neseniai priimtoje Europos naujų įgūdžių darbotvarkėje Komisijos pateiktus pasiūlymus daugiau dėmesio skirti investavimui į skaitmeninį švietimą ir mokymą siekiant užtikrinti, kad piliečiai turėtų visus įgūdžius, reikalingus perėjimui prie skaitmeninių technologijų;

Sąveikumas

| 13. | pažymi, kad bendra abiejų komunikatų, apie kuriuos kalbama šioje nuomonėje, tema yra daugelio įvairių sektorių sąveikumo stoka, dėl kurios tyrėjai, pramonės atstovai, valdžios institucijos ir politikos formuotojai negali naudotis duomenimis, kurių jiems reikia; |
| --- | --- |

13.

pažymi, kad bendra abiejų komunikatų, apie kuriuos kalbama šioje nuomonėje, tema yra daugelio įvairių sektorių sąveikumo stoka, dėl kurios tyrėjai, pramonės atstovai, valdžios institucijos ir politikos formuotojai negali naudotis duomenimis, kurių jiems reikia;

| 14. | nurodo, kad didžiausia kliūtis siekiant sąveikumo, kiek tai susiję su tokiu keitimusi duomenimis, kaip, pavyzdžiui, tarpvalstybinės skaitmeninės paslaugos, paprastai yra standartizuotos duomenų sistemos trūkumas (5); |
| --- | --- |

14.

nurodo, kad didžiausia kliūtis siekiant sąveikumo, kiek tai susiję su tokiu keitimusi duomenimis, kaip, pavyzdžiui, tarpvalstybinės skaitmeninės paslaugos, paprastai yra standartizuotos duomenų sistemos trūkumas (5);

| 15. | rekomenduoja, kad, be komunikate nurodytų būtinų standartų ir paprastų metaduomenų, taip pat būtų apsvarstyta galimybė apibrėžti pagrindinius Europos duomenis, kurie yra būtini teikiant tarpvalstybines paslaugas; |
| --- | --- |

15.

rekomenduoja, kad, be komunikate nurodytų būtinų standartų ir paprastų metaduomenų, taip pat būtų apsvarstyta galimybė apibrėžti pagrindinius Europos duomenis, kurie yra būtini teikiant tarpvalstybines paslaugas;

Standartizacija

| 16. | pritaria Komisijos nuomonei, kad dabartinėmis aplinkybėmis reikia plėtoti įvairių su standartizacija susijusių sektorių partnerystę ir kaip pavyzdį nurodo e. sveikatos sektorių, kuriame vis daugiau žmonių prisiima atsakomybę už savo sveikatą, ir tam reikalinga platesnė perspektyva (6); |
| --- | --- |

16.

pritaria Komisijos nuomonei, kad dabartinėmis aplinkybėmis reikia plėtoti įvairių su standartizacija susijusių sektorių partnerystę ir kaip pavyzdį nurodo e. sveikatos sektorių, kuriame vis daugiau žmonių prisiima atsakomybę už savo sveikatą, ir tam reikalinga platesnė perspektyva (6);

| 17. | pabrėžia, kad e. sveikata, pažangios transporto sistemos, pažangi energetika ir ekologiškesnė gamybos technologija, kurias Komisija savo komunikate nurodo kaip svarbias tikslines sritis, yra labai svarbios vykdant vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą; norint pasiekti nustatytus tikslus, šios institucijos turės atlikti aktyvų vaidmenį; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad e. sveikata, pažangios transporto sistemos, pažangi energetika ir ekologiškesnė gamybos technologija, kurias Komisija savo komunikate nurodo kaip svarbias tikslines sritis, yra labai svarbios vykdant vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą; norint pasiekti nustatytus tikslus, šios institucijos turės atlikti aktyvų vaidmenį;

| 18. | sutinka su Komisija, kad prioritetai turėtų būti nuolat peržiūrimi, nes dėl nuolat atsirandančių naujovių, pavyzdžiui, socialinių paslaugų srityje, standartizacijos poreikiai gali labai greitai keistis; |
| --- | --- |

18.

sutinka su Komisija, kad prioritetai turėtų būti nuolat peržiūrimi, nes dėl nuolat atsirandančių naujovių, pavyzdžiui, socialinių paslaugų srityje, standartizacijos poreikiai gali labai greitai keistis;

| 19. | mano, kad įgyvendinant Europos standartizaciją svarbu plačiai panaudoti inovacijas, kurios yra bendrovių patentų dalis, ir remia Komisijos pastangas paaiškinti pagrindinius teisingos, veiksmingos ir įvykdomos metodikos, atitinkančios sąžiningumo, pagrįstumo ir nediskriminavimo principus, elementus; |
| --- | --- |

19.

mano, kad įgyvendinant Europos standartizaciją svarbu plačiai panaudoti inovacijas, kurios yra bendrovių patentų dalis, ir remia Komisijos pastangas paaiškinti pagrindinius teisingos, veiksmingos ir įvykdomos metodikos, atitinkančios sąžiningumo, pagrįstumo ir nediskriminavimo principus, elementus;

| 20. | pažymi, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijos jau naudoja daug atvirojo kodo programinės įrangos. Tai yra teigiamas pokytis, kurį Komisija turėtų toliau skatinti, visų pirma paaiškindama ryšį tarp atvirojo kodo ir licencijų išdavimo sąlygų pagal sąžiningumo, pagrįstumo ir nediskriminavimo principus; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad Europos vietos ir regionų valdžios institucijos jau naudoja daug atvirojo kodo programinės įrangos. Tai yra teigiamas pokytis, kurį Komisija turėtų toliau skatinti, visų pirma paaiškindama ryšį tarp atvirojo kodo ir licencijų išdavimo sąlygų pagal sąžiningumo, pagrįstumo ir nediskriminavimo principus;

| 21. | pažymi, kad būtina vystyti ne tik ES ir tarptautinę oficialią standartizaciją, bet ir parengti priemones, kuriomis būtų įtvirtintos IRT techninės specifikacijos, parengtos kitų standartizacijos organizacijų, ir dažniau taikoma plačiai pripažįstama geroji praktika; |
| --- | --- |

21.

pažymi, kad būtina vystyti ne tik ES ir tarptautinę oficialią standartizaciją, bet ir parengti priemones, kuriomis būtų įtvirtintos IRT techninės specifikacijos, parengtos kitų standartizacijos organizacijų, ir dažniau taikoma plačiai pripažįstama geroji praktika;

| 22. | mano, kad itin svarbu parengti procedūras siekiant užtikrinti, kad rengiant standartizacijos planus būtų žinomi galutinių standartų naudotojų – tiek įmonių, tiek viešojo sektoriaus – poreikiai; |
| --- | --- |

22.

mano, kad itin svarbu parengti procedūras siekiant užtikrinti, kad rengiant standartizacijos planus būtų žinomi galutinių standartų naudotojų – tiek įmonių, tiek viešojo sektoriaus – poreikiai;

| 23. | labai palankiai vertina Komisijos pasiūlymą remti platesnį Europos ekspertų dalyvavimą tarptautinėje IRT standartizacijos veikloje, nes bendra tvarka yra labai svarbi siekiant Europos skaitmeninimo tikslų ir sektoriaus plėtros; |
| --- | --- |

23.

labai palankiai vertina Komisijos pasiūlymą remti platesnį Europos ekspertų dalyvavimą tarptautinėje IRT standartizacijos veikloje, nes bendra tvarka yra labai svarbi siekiant Europos skaitmeninimo tikslų ir sektoriaus plėtros;

| 24. | atkreipia dėmesį į tai, kad jau praėjo keleri metai po Europos viešosioms paslaugoms skirtos Europos sąveikumo sistemos paskelbimo, ir palankiai vertina Komisijos ketinimą ją atnaujinti, tikėdamasis, kad šiame procese taip pat bus atsižvelgta į daiktų interneto potencialą (1); |
| --- | --- |

24.

atkreipia dėmesį į tai, kad jau praėjo keleri metai po Europos viešosioms paslaugoms skirtos Europos sąveikumo sistemos paskelbimo, ir palankiai vertina Komisijos ketinimą ją atnaujinti, tikėdamasis, kad šiame procese taip pat bus atsižvelgta į daiktų interneto potencialą (1);

Europos debesijos paslaugos

| 25. | pažymi, kad debesijos paslaugos Europoje sparčiai plečiasi. Remiantis Komisijos atlikto tyrimo rezultatais, Europos debesijos paslaugų rinka nuo 9,5 mlrd. EUR 2013 m. galėtų padidėti iki 44,8 mlrd. EUR 2020 m., t. y. penkis kartus (7). Remiantis 2014 m. pabaigos Eurostato duomenimis (8):






  a) | 2014 m. 19 % ES įmonių naudojosi debesijos paslaugomis, visų pirma elektroninio pašto sistemoms talpinti ir elektroniniams dokumentams saugoti; |
| --- | --- | --- |

25.

pažymi, kad debesijos paslaugos Europoje sparčiai plečiasi. Remiantis Komisijos atlikto tyrimo rezultatais, Europos debesijos paslaugų rinka nuo 9,5 mlrd. EUR 2013 m. galėtų padidėti iki 44,8 mlrd. EUR 2020 m., t. y. penkis kartus (7). Remiantis 2014 m. pabaigos Eurostato duomenimis (8):

a)

2014 m. 19 % ES įmonių naudojosi debesijos paslaugomis, visų pirma elektroninio pašto sistemoms talpinti ir elektroniniams dokumentams saugoti;

| b) | 46 % šių įmonių naudojosi pažangiosios debesijos paslaugomis, susijusiomis su finansų ir apskaitos programine įranga, ryšių su klientais valdymu ir kompiuterių pajėgumo naudojimu komercinėms reikmėms; |
| --- | --- |

b)

46 % šių įmonių naudojosi pažangiosios debesijos paslaugomis, susijusiomis su finansų ir apskaitos programine įranga, ryšių su klientais valdymu ir kompiuterių pajėgumo naudojimu komercinėms reikmėms;

| c) | keturios iš dešimties (39 %) debesijos paslaugomis besinaudojančių įmonių nurodė, kad pagrindinis veiksnys, dėl kurio jos ribotai naudojasi debesijos paslaugomis, yra duomenų saugumo pažeidimų rizika; |
| --- | --- |

c)

keturios iš dešimties (39 %) debesijos paslaugomis besinaudojančių įmonių nurodė, kad pagrindinis veiksnys, dėl kurio jos ribotai naudojasi debesijos paslaugomis, yra duomenų saugumo pažeidimų rizika;

| d) | panaši dalis (42 %) debesijos paslaugomis nesinaudojančių įmonių nurodė, kad pagrindinis veiksnys, dėl kurio jos nesinaudoja debesijos paslaugomis, yra nepakankamos debesijos kompiuterijos žinios; |
| --- | --- |

d)

panaši dalis (42 %) debesijos paslaugomis nesinaudojančių įmonių nurodė, kad pagrindinis veiksnys, dėl kurio jos nesinaudoja debesijos paslaugomis, yra nepakankamos debesijos kompiuterijos žinios;

| 26. | pabrėžia, kad, atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus teiginius, reikia aiškaus politinio įsipareigojimo finansuoti debesijos mokslinių tyrimų infrastruktūrą siekiant išnaudoti didžiulį debesijos kompiuterijos potencialą; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad, atsižvelgiant į pirmiau išdėstytus teiginius, reikia aiškaus politinio įsipareigojimo finansuoti debesijos mokslinių tyrimų infrastruktūrą siekiant išnaudoti didžiulį debesijos kompiuterijos potencialą;

| 27. | pabrėžia, kad debesijos paslaugos yra grindžiamos pasitikėjimu ir kad siekiant įgyti ir išlaikyti šį pasitikėjimą labai daug dėmesio turi būti skiriama duomenų apsaugai ir privatumui; |
| --- | --- |

27.

pabrėžia, kad debesijos paslaugos yra grindžiamos pasitikėjimu ir kad siekiant įgyti ir išlaikyti šį pasitikėjimą labai daug dėmesio turi būti skiriama duomenų apsaugai ir privatumui;

| 28. | tikisi, kad bus atsižvelgta į atvirojo mokslo debesijos paslaugų potencialą, kurį galima panaudoti švietimo srityje; |
| --- | --- |

28.

tikisi, kad bus atsižvelgta į atvirojo mokslo debesijos paslaugų potencialą, kurį galima panaudoti švietimo srityje;

| 29. | atkreipia dėmesį į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės vaidmenį rengiant atvirojo mokslo debesijos paslaugas ir pakartoja jau anksčiau išreikštą savo nuomonę, kad esamos arba kuriamos nacionalinio, regionų ir galbūt vietos lygmens debesijos turėtų būti sujungtos ir sąveikios su Europos lygmens sprendimais (9); |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į viešojo ir privačiojo sektorių partnerystės vaidmenį rengiant atvirojo mokslo debesijos paslaugas ir pakartoja jau anksčiau išreikštą savo nuomonę, kad esamos arba kuriamos nacionalinio, regionų ir galbūt vietos lygmens debesijos turėtų būti sujungtos ir sąveikios su Europos lygmens sprendimais (9);

| 30. | pabrėžia, kad duomenis ir kitą medžiagą, gaunamą teikiant debesijos paslaugas, plačiai naudoti bus galima tik išsprendus su autorių teisėmis susijusius klausimus (10); |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad duomenis ir kitą medžiagą, gaunamą teikiant debesijos paslaugas, plačiai naudoti bus galima tik išsprendus su autorių teisėmis susijusius klausimus (10);

Keitimasis duomenimis

| 31. | ragina Komisiją laikantis galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų remti aktyvesnį keitimąsi Europos duomenimis ir prašo parengti bendrą apžvalgą, kur būtų galima decentralizuotai susipažinti su svarbiais duomenimis, kad informacija būtų prieinama; |
| --- | --- |

31.

ragina Komisiją laikantis galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų remti aktyvesnį keitimąsi Europos duomenimis ir prašo parengti bendrą apžvalgą, kur būtų galima decentralizuotai susipažinti su svarbiais duomenimis, kad informacija būtų prieinama;

| 32. | palankiai vertina Komisijos ketinimą pasiūlyti ES laisvo duomenų srauto iniciatyvą, skirtą skatinti laisvą duomenų judėjimą Sąjungoje (11); |
| --- | --- |

32.

palankiai vertina Komisijos ketinimą pasiūlyti ES laisvo duomenų srauto iniciatyvą, skirtą skatinti laisvą duomenų judėjimą Sąjungoje (11);

| 33. | pabrėžia, kad keitimasis standartizuotais duomenimis sumažins dabartinį tyrėjų, įmonių ir valdžios institucijų susiskaidymą (taip pat susiskaidymą šių grupių viduje) ir paskatins siekti daugelio tikslų, susijusių su bendrąja skaitmenine rinka; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad keitimasis standartizuotais duomenimis sumažins dabartinį tyrėjų, įmonių ir valdžios institucijų susiskaidymą (taip pat susiskaidymą šių grupių viduje) ir paskatins siekti daugelio tikslų, susijusių su bendrąja skaitmenine rinka;

| 34. | pritaria Komisijos požiūriui į šališkumus, kurie šiuo metu kliudo keistis duomenimis, ir ragina ją aktyviau informuoti apie duomenimis besikeičiančių subjektų gaunamą naudą (12); |
| --- | --- |

34.

pritaria Komisijos požiūriui į šališkumus, kurie šiuo metu kliudo keistis duomenimis, ir ragina ją aktyviau informuoti apie duomenimis besikeičiančių subjektų gaunamą naudą (12);

| 35. | pažymi, kad keitimasis duomenimis taip pat yra naudingas vietos ir regionų valdžios institucijoms. Keisdamasis duomenimis jų savininkas nieko nepraranda – atvirkščiai, keitimasis duomenimis tik padidina duomenų vertę. Suteikiant galimybę susipažinti su valdžios institucijų duomenimis stiprinama demokratija ir kuriamos naujos verslo galimybės. Keičiantis duomenimis taip pat sumažėja dažnai brangiai kainuojančių ad hoc prašymų pateikti duomenis poreikis; |
| --- | --- |

35.

pažymi, kad keitimasis duomenimis taip pat yra naudingas vietos ir regionų valdžios institucijoms. Keisdamasis duomenimis jų savininkas nieko nepraranda – atvirkščiai, keitimasis duomenimis tik padidina duomenų vertę. Suteikiant galimybę susipažinti su valdžios institucijų duomenimis stiprinama demokratija ir kuriamos naujos verslo galimybės. Keičiantis duomenimis taip pat sumažėja dažnai brangiai kainuojančių ad hoc prašymų pateikti duomenis poreikis;

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad jei piliečiai galėtų plačiau susipažinti su savo asmens sveikatos duomenimis internete, jie prisiimtų didesnę atsakomybę už savo sveikatą, ir tikisi, kad žmonėms taip pat bus suteikta daugiau galimybių naudotis savo duomenimis kitose viešojo administravimo srityse; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad jei piliečiai galėtų plačiau susipažinti su savo asmens sveikatos duomenimis internete, jie prisiimtų didesnę atsakomybę už savo sveikatą, ir tikisi, kad žmonėms taip pat bus suteikta daugiau galimybių naudotis savo duomenimis kitose viešojo administravimo srityse;

| 37. | pabrėžia, kad Europos atvirojo mokslo debesijos teikiamą naudą norinčioms gauti valdžios institucijoms, visų pirma MVĮ, reikia ne tik duomenų, bet ir jų analizei skirtų priemonių, ypač kalbant apie didžiuosius duomenis; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad Europos atvirojo mokslo debesijos teikiamą naudą norinčioms gauti valdžios institucijoms, visų pirma MVĮ, reikia ne tik duomenų, bet ir jų analizei skirtų priemonių, ypač kalbant apie didžiuosius duomenis;

| 38. | pritaria Komisijos pastangoms suburti Europos duomenų bendruomenę, pavyzdžiui, užmezgant didžiųjų duomenų srities viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę pagal programą „Horizontas 2020“, ir ragina vietos ir regionų valdžios institucijas, jei įmanoma, dalyvauti vykdant šį bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

38.

pritaria Komisijos pastangoms suburti Europos duomenų bendruomenę, pavyzdžiui, užmezgant didžiųjų duomenų srities viešojo ir privačiojo sektorių partnerystę pagal programą „Horizontas 2020“, ir ragina vietos ir regionų valdžios institucijas, jei įmanoma, dalyvauti vykdant šį bendradarbiavimą;

| 39. | mano, kad Europos atvirojo mokslo debesija, kuri apima valdžios institucijų, verslo ir mokslinių tyrimų duomenis, galėtų naudoti didžiųjų duomenų apdorojimo metodus ir taip padėti spręsti, pavyzdžiui, miesto politikos klausimus, kurie dažnai yra daugialypiai ir sudėtingi; |
| --- | --- |

39.

mano, kad Europos atvirojo mokslo debesija, kuri apima valdžios institucijų, verslo ir mokslinių tyrimų duomenis, galėtų naudoti didžiųjų duomenų apdorojimo metodus ir taip padėti spręsti, pavyzdžiui, miesto politikos klausimus, kurie dažnai yra daugialypiai ir sudėtingi;

Daiktų internetas

| 40. | pabrėžia, kad Europos debesija taip pat yra labai svarbi aplinkos apsaugai, kadangi sudaro sąlygas skaitmenine forma saugoti dokumentus, informaciją ir duomenis. Dėl paprastesnių įvairių dokumentų saugojimo ir prieigos prie jų sąlygų dokumentų nereikia spausdinti, todėl sunaudojama mažiau popieriaus, taigi prisidedama ir prie aplinkos apsaugos; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad Europos debesija taip pat yra labai svarbi aplinkos apsaugai, kadangi sudaro sąlygas skaitmenine forma saugoti dokumentus, informaciją ir duomenis. Dėl paprastesnių įvairių dokumentų saugojimo ir prieigos prie jų sąlygų dokumentų nereikia spausdinti, todėl sunaudojama mažiau popieriaus, taigi prisidedama ir prie aplinkos apsaugos;

| 41. | džiaugiasi, kad daiktų internetas yra vienas iš Komisijos standartizacijos prioritetų, nes ateityje jis turės didelį teigiamą poveikį paslaugų kokybei ir veiklos, už kurią yra atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos, produktyvumui. Remiantis Europos Komisijos tyrimo rezultatais (13) manoma, kad iki 2020 m. daiktų interneto rinkos vertė ES viršys vieną trilijoną eurų; |
| --- | --- |

41.

džiaugiasi, kad daiktų internetas yra vienas iš Komisijos standartizacijos prioritetų, nes ateityje jis turės didelį teigiamą poveikį paslaugų kokybei ir veiklos, už kurią yra atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos, produktyvumui. Remiantis Europos Komisijos tyrimo rezultatais (13) manoma, kad iki 2020 m. daiktų interneto rinkos vertė ES viršys vieną trilijoną eurų;

| 42. | tikisi, kad įvairiose su viešuoju administravimu ir skaitmeninimu susijusiose programose Komisija plačiau atsižvelgs į didelį daiktų interneto potencialą; |
| --- | --- |

42.

tikisi, kad įvairiose su viešuoju administravimu ir skaitmeninimu susijusiose programose Komisija plačiau atsižvelgs į didelį daiktų interneto potencialą;

| 43. | mano, kad daiktų interneto standartų nustatymas viešųjų pirkimų srityje būtų naudingas regionams ir savivaldybėms ir galėtų suteikti Europos pramonei didelį pranašumą šioje srityje; |
| --- | --- |

43.

mano, kad daiktų interneto standartų nustatymas viešųjų pirkimų srityje būtų naudingas regionams ir savivaldybėms ir galėtų suteikti Europos pramonei didelį pranašumą šioje srityje;

| 44. | vis dėlto pabrėžia, kad daiktų internetas yra besiformuojantis sektorius, kuriame reikia ne tik standartų, bet ir novatoriško eksperimentavimo, kurio finansavimas turėtų būti Sąjungos prioritetas; |
| --- | --- |

44.

vis dėlto pabrėžia, kad daiktų internetas yra besiformuojantis sektorius, kuriame reikia ne tik standartų, bet ir novatoriško eksperimentavimo, kurio finansavimas turėtų būti Sąjungos prioritetas;

| 45. | teigia, kad iš įvairių tyrimų matyti, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų turi nepakankamai informacijos apie daiktų interneto teikiamą naudą, ypač sveikatos priežiūros, energijos vartojimo efektyvumo, aplinkos, saugumo, nekilnojamojo turto valdymo ir pažangaus transporto srityse, ir tikisi, kad Komisija imsis priemonių užtikrinti keitimąsi žiniomis ir geresnį dokumentų rengimą šioje srityje bei informuos apie daiktų interneto, pažangiųjų miestų iniciatyvos ir duomenų atskleidimo poveikį ir su tuo susijusias galimybes; |
| --- | --- |

45.

teigia, kad iš įvairių tyrimų matyti, kad daugelis vietos ir regionų valdžios institucijų turi nepakankamai informacijos apie daiktų interneto teikiamą naudą, ypač sveikatos priežiūros, energijos vartojimo efektyvumo, aplinkos, saugumo, nekilnojamojo turto valdymo ir pažangaus transporto srityse, ir tikisi, kad Komisija imsis priemonių užtikrinti keitimąsi žiniomis ir geresnį dokumentų rengimą šioje srityje bei informuos apie daiktų interneto, pažangiųjų miestų iniciatyvos ir duomenų atskleidimo poveikį ir su tuo susijusias galimybes;

| 46. | pabrėžia, kad visos penkios Komisijos nurodytos prioritetinės sritys, kuriose reikia vykdyti standartizavimą, yra tarpusavyje susijusios, tačiau daiktų internetas ir ateities 5G tinklai yra ypač glaudžiai vienas nuo kito priklausomi. Jei nebus užtikrinta visiška geografinė 5G tinklų aprėptis, bus neįmanoma visuose Europos regionuose tokiu pačiu būdu naudotis daiktų internetu. |
| --- | --- |

46.

pabrėžia, kad visos penkios Komisijos nurodytos prioritetinės sritys, kuriose reikia vykdyti standartizavimą, yra tarpusavyje susijusios, tačiau daiktų internetas ir ateities 5G tinklai yra ypač glaudžiai vienas nuo kito priklausomi. Jei nebus užtikrinta visiška geografinė 5G tinklų aprėptis, bus neįmanoma visuose Europos regionuose tokiu pačiu būdu naudotis daiktų internetu.

Briuselis, 2016 m. spalio 11 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  Žr. CdR 104/2010, CdR 65/2011, CdR 3597/2013, CdR 2646/2015 ir CdR 4165/2014.

1

(2)  CdR 2646/2015.

2

(3)  CdR 626/2012.

3

(4)  CdR 1646/2013.

4

(5)  CdR 5514/2014.

5

(6)  CdR 5514/2014.

6

(1)  Žr. CdR 10/2009, CdR 5514/2014, COM(2010) 744 final 2 priedą ir COM(2016) 179 final.

1

(7)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/final-report-study-smart-20130043-uptake-cloud-europe.

7

(8)  „Debesų kompiuterija. Statistikos duomenys, susiję su įmonių naudojimusi debesų kompiuterija“ (Cloud computing – statistics on the use by enterprises), EUROSTATAS, 2014 m. lapkričio mėn. http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Cloud_computing_-_statistics_on_the_use_by_enterprises.

8

Cloud computing – statistics on the use by enterprises

(9)  CdR 1673/2012.

9

(10)  CdR 2646/2015.

10

(11)  COM(2015) 192.

11

(12)  CdR 4165/2014.

12

(13)  https://ec.europa.eu/digital-single-market/en/news/definition-research-and-innovation-policy-leveraging-cloud-computing-and-iot-combination

13

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/39 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/39

---

Europos regionų komiteto nuomonė – PVM veiksmų planas. Bendros ES PVM erdvės kūrimas

(2017/C 088/08)

| Pranešėjas: | Dainis Turlais (LV/ALDE), Rygos miesto tarybos narys |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl PVM veiksmų plano „Bendros ES PVM erdvės kūrimas. Laikas spręsti“
  COM(2016) 148 final |

Pranešėjas:

Dainis Turlais (LV/ALDE), Rygos miesto tarybos narys

Pamatinis dokumentas:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai ir Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui dėl PVM veiksmų plano „Bendros ES PVM erdvės kūrimas. Laikas spręsti“

COM(2016) 148 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Įžanga

| 1. | palankiai vertina veiksmų planą – Komisijos iniciatyvą, kurioje nustatomos gairės, kaip pasiūlyti iki 2017 m. Sąjungoje sukurti bendrą pridėtinės vertės mokesčio (PVM) erdvę; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina veiksmų planą – Komisijos iniciatyvą, kurioje nustatomos gairės, kaip pasiūlyti iki 2017 m. Sąjungoje sukurti bendrą pridėtinės vertės mokesčio (PVM) erdvę;

| 2. | pripažįsta, kad PVM sistema yra esminis bendrosios rinkos veiksnys ir ją reikėtų reformuoti, kad ji taptų paprastesnė, teisingesnė, veiksmingesnė ir labiau apsaugota nuo klastojimų, kad būtų geresnės įmonių konkurencijos sąlygos ir mažesnė diskriminacija tarp vartotojų bei optimalus pajamų surinkimas; |
| --- | --- |

2.

pripažįsta, kad PVM sistema yra esminis bendrosios rinkos veiksnys ir ją reikėtų reformuoti, kad ji taptų paprastesnė, teisingesnė, veiksmingesnė ir labiau apsaugota nuo klastojimų, kad būtų geresnės įmonių konkurencijos sąlygos ir mažesnė diskriminacija tarp vartotojų bei optimalus pajamų surinkimas;

| 3. | pabrėžia bendros PVM erdvės sukūrimo Sąjungoje svarbą vietos ir regionų valdžios institucijoms, kadangi kai kuriose valstybėse narėse jos yra atsakingos už apmokestinimą PVM ir PVM pajamų perskirstymas yra labai svarbus įgyvendinant vietos ir regionų valdžios institucijoms skirtas finansinio subalansavimo priemones; tačiau valstybių narių nacionalinio PVM pajamų perskirstymo sistemos nepriklauso ES kompetencijos sričiai; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia bendros PVM erdvės sukūrimo Sąjungoje svarbą vietos ir regionų valdžios institucijoms, kadangi kai kuriose valstybėse narėse jos yra atsakingos už apmokestinimą PVM ir PVM pajamų perskirstymas yra labai svarbus įgyvendinant vietos ir regionų valdžios institucijoms skirtas finansinio subalansavimo priemones; tačiau valstybių narių nacionalinio PVM pajamų perskirstymo sistemos nepriklauso ES kompetencijos sričiai;

| 4. | primena, kad PVM taip pat yra svarbus ES nuosavų išteklių pajamų šaltinis, nes 2014 m. jis sudarė 17,6 mlrd. EUR arba 12,3 % visų ES įplaukų; |
| --- | --- |

4.

primena, kad PVM taip pat yra svarbus ES nuosavų išteklių pajamų šaltinis, nes 2014 m. jis sudarė 17,6 mlrd. EUR arba 12,3 % visų ES įplaukų;

| 5. | taip pat remia Komisijos tikslą kovoti su sukčiavimu. Didelis sukčiavimo mastas rodo dabartinės sistemos spragas ir kiekvienais metais valstybės narės dėl to praranda daug pajamų; preliminariais duomenimis ES kasmet praranda 170 mlrd. EUR. Šis reiškinys daro neigiamą poveikį viešojo sektoriaus biudžetui, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijų biudžetus kai kuriose valstybėse narėse, ir jo gebėjimui teikti kokybiškas paslaugas; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares rinkti ir platinti statistinius duomenis apie tarpvalstybinį sukčiavimą PVM; |
| --- | --- |

5.

taip pat remia Komisijos tikslą kovoti su sukčiavimu. Didelis sukčiavimo mastas rodo dabartinės sistemos spragas ir kiekvienais metais valstybės narės dėl to praranda daug pajamų; preliminariais duomenimis ES kasmet praranda 170 mlrd. EUR. Šis reiškinys daro neigiamą poveikį viešojo sektoriaus biudžetui, įskaitant vietos ir regionų valdžios institucijų biudžetus kai kuriose valstybėse narėse, ir jo gebėjimui teikti kokybiškas paslaugas; atsižvelgdamas į tai, ragina valstybes nares rinkti ir platinti statistinius duomenis apie tarpvalstybinį sukčiavimą PVM;

| 6. | pažymi, kad PVM sistemos susiskaidymas ir sudėtingumas lemia dideles PVM prievolių vykdymo išlaidas tarpvalstybinę prekybą vykdančioms įmonėms. Šios išlaidos yra pernelyg didelės mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios sudaro regionų ekonomikos ir užimtumo pagrindą; pažymi, kad PVM veiksmų planas taip pat turėtų padėti supaprastinti PVM prievolių vykdymą įmonėms, vykdančioms tarpvalstybinę prekybą. PVM sistema neturi sudaryti nereikalingų kliūčių tarpvalstybinei prekybai; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad PVM sistemos susiskaidymas ir sudėtingumas lemia dideles PVM prievolių vykdymo išlaidas tarpvalstybinę prekybą vykdančioms įmonėms. Šios išlaidos yra pernelyg didelės mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kurios sudaro regionų ekonomikos ir užimtumo pagrindą; pažymi, kad PVM veiksmų planas taip pat turėtų padėti supaprastinti PVM prievolių vykdymą įmonėms, vykdančioms tarpvalstybinę prekybą. PVM sistema neturi sudaryti nereikalingų kliūčių tarpvalstybinei prekybai;

| 7. | atkreipia dėmesį, kad PVM tvarkos ir nustatytų PVM tarifų skirtumai daro itin didelį neigiamą poveikį pasienio regionams ir šių regionų mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Todėl reikia įvertinti šių pasiūlymų, kurie suteikia galimybę lanksčiau nustatyti PVM tarifus, teritorinį poveikį; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį, kad PVM tvarkos ir nustatytų PVM tarifų skirtumai daro itin didelį neigiamą poveikį pasienio regionams ir šių regionų mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ). Todėl reikia įvertinti šių pasiūlymų, kurie suteikia galimybę lanksčiau nustatyti PVM tarifus, teritorinį poveikį;

| 8. | pažymi, kad PVM direktyvoje numatytos nuostatos dėl PVM tarifo, kuriomis siekiama apsaugoti bendrąją rinką ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui; mano, kad tai yra svarbiausi principai, todėl būtina atidžiai išnagrinėti visus pasiūlymus, kuriais siekiama suteikti valstybėms narėms daugiau laisvės nustatyti PVM tarifus, siekiant įvertinti galimą šių pasiūlymų poveikį vidaus rinkai ir konkurencijai; |
| --- | --- |

8.

pažymi, kad PVM direktyvoje numatytos nuostatos dėl PVM tarifo, kuriomis siekiama apsaugoti bendrąją rinką ir užkirsti kelią konkurencijos iškraipymui; mano, kad tai yra svarbiausi principai, todėl būtina atidžiai išnagrinėti visus pasiūlymus, kuriais siekiama suteikti valstybėms narėms daugiau laisvės nustatyti PVM tarifus, siekiant įvertinti galimą šių pasiūlymų poveikį vidaus rinkai ir konkurencijai;

| 9. | pritaria PVM sistemos reformai, galinčiai ateityje užtikrinti pagrindą skatinti augimą, konkurencingumą ir užimtumą, visų pirma skaitmeninę ir judriojo ryšio ekonomiką, naujus ekonomikos modelius ir paslaugų įmones; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą išplėsti vieno langelio principo taikymą PVM elektroninėms paslaugoms remiantis bandomąja sistema, skirta gerinti mokesčių administracijų ir elektroninę prekybą vykdančių įmonių bendradarbiavimą; |
| --- | --- |

9.

pritaria PVM sistemos reformai, galinčiai ateityje užtikrinti pagrindą skatinti augimą, konkurencingumą ir užimtumą, visų pirma skaitmeninę ir judriojo ryšio ekonomiką, naujus ekonomikos modelius ir paslaugų įmones; atsižvelgdamas į tai, teigiamai vertina Komisijos pasiūlymą išplėsti vieno langelio principo taikymą PVM elektroninėms paslaugoms remiantis bandomąja sistema, skirta gerinti mokesčių administracijų ir elektroninę prekybą vykdančių įmonių bendradarbiavimą;

| 10. | mano, kad valstybių narių veiksmingumas mokesčių administravimo srityje labai skiriasi. Mokesčių administratorių bendradarbiavimo ir tarpusavio pasitikėjimo nepakanka; mano, kad įtariamo PVM sukčiavimo atveju bankai, laikydamiesi šiuo metu galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų, turėtų visapusiškai bendradarbiauti su mokesčių administratoriais; |
| --- | --- |

10.

mano, kad valstybių narių veiksmingumas mokesčių administravimo srityje labai skiriasi. Mokesčių administratorių bendradarbiavimo ir tarpusavio pasitikėjimo nepakanka; mano, kad įtariamo PVM sukčiavimo atveju bankai, laikydamiesi šiuo metu galiojančių duomenų apsaugos teisės aktų, turėtų visapusiškai bendradarbiauti su mokesčių administratoriais;

| 11. | rekomenduoja išnagrinėti valstybių narių gerąją patirtį skiriant vietos ir regionų valdžios institucijoms dalį iš PVM gautų pajamų arba pavedant joms nustatyti šį mokestį; |
| --- | --- |

11.

rekomenduoja išnagrinėti valstybių narių gerąją patirtį skiriant vietos ir regionų valdžios institucijoms dalį iš PVM gautų pajamų arba pavedant joms nustatyti šį mokestį;

| 12. | prašo į konsultacijas dėl bet kokio PVM sistemos pakeitimo įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus nacionaliniu lygmeniu ir Regionų komitetą Europos lygmeniu atsižvelgiant į tiesioginį šių sprendimų poveikį piliečių gerovei, įmonių konkurencingumui ir viešųjų valdžios institucijų pajamoms; |
| --- | --- |

12.

prašo į konsultacijas dėl bet kokio PVM sistemos pakeitimo įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus nacionaliniu lygmeniu ir Regionų komitetą Europos lygmeniu atsižvelgiant į tiesioginį šių sprendimų poveikį piliečių gerovei, įmonių konkurencingumui ir viešųjų valdžios institucijų pajamoms;

Bendra ES PVM erdvė

| 13. | ragina nagrinėjant principą, pagal kurį tarpvalstybiniams sandoriams taikomi tokie patys reikalavimai kaip ir vidaus sandoriams, visų pirma atsižvelgti į šio principo poveikį MVĮ tais atvejais, kai tuo pačiu metu ir toliau taikomi skirtingi PVM tarifai; |
| --- | --- |

13.

ragina nagrinėjant principą, pagal kurį tarpvalstybiniams sandoriams taikomi tokie patys reikalavimai kaip ir vidaus sandoriams, visų pirma atsižvelgti į šio principo poveikį MVĮ tais atvejais, kai tuo pačiu metu ir toliau taikomi skirtingi PVM tarifai;

| 14. | pritaria požiūriui, kad nauja sistema turi būti grindžiama paskirties principu ir kad reikia numatyti, kad pardavimo kitoje ES šalyje įsisteigusiam klientui atveju PVM turi būti taikomas pagal tiekėjo šalies teisės aktais nustatytą tvarką ir paskirties šalyje taikomu tarifu. Šį mokestį surinkusios šalies iš PVM gautos pajamos turi būti pervestos vartojimo valstybės narės kompetentingai valdžios institucijai; |
| --- | --- |

14.

pritaria požiūriui, kad nauja sistema turi būti grindžiama paskirties principu ir kad reikia numatyti, kad pardavimo kitoje ES šalyje įsisteigusiam klientui atveju PVM turi būti taikomas pagal tiekėjo šalies teisės aktais nustatytą tvarką ir paskirties šalyje taikomu tarifu. Šį mokestį surinkusios šalies iš PVM gautos pajamos turi būti pervestos vartojimo valstybės narės kompetentingai valdžios institucijai;

| 15. | palankiai vertina ketinimą užtikrinti, kad įmonės, vykdančios komercinius sandorius bendrojoje rinkoje, visus su PVM susijusius klausimus galėtų spręsti su kompetentinga įstaiga jų kilmės šalyje ir neprivalėtų registruotis PVM mokėtojomis, teikti deklaracijas ir mokėti mokesčius visose ES valstybėse narėse, kuriose jos vykdo komercinius sandorius. Šie supaprastinimai neturi kelti pavojaus pajamoms iš PVM ir daryti įtakos valstybių narių fiskaliniam suverenumui; |
| --- | --- |

15.

palankiai vertina ketinimą užtikrinti, kad įmonės, vykdančios komercinius sandorius bendrojoje rinkoje, visus su PVM susijusius klausimus galėtų spręsti su kompetentinga įstaiga jų kilmės šalyje ir neprivalėtų registruotis PVM mokėtojomis, teikti deklaracijas ir mokėti mokesčius visose ES valstybėse narėse, kuriose jos vykdo komercinius sandorius. Šie supaprastinimai neturi kelti pavojaus pajamoms iš PVM ir daryti įtakos valstybių narių fiskaliniam suverenumui;

| 16. | mano, kad Komisijos planas yra plataus užmojo ir kad reikės laiko jam įgyvendinti; todėl pritaria laipsniško įgyvendinimo principui; |
| --- | --- |

16.

mano, kad Komisijos planas yra plataus užmojo ir kad reikės laiko jam įgyvendinti; todėl pritaria laipsniško įgyvendinimo principui;

| 17. | primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, kurios leistų padidinti apmokestinimo veiksmingumą ir kovoti su sukčiavimu, siekiant sumažinti valstybių narių nesurenkamo PVM sumas. Šios priemonės gali labai paremti pastangas užtikrinti mokesčių administratorių tarpusavio pasitikėjimą ir veiksmingą bendradarbiavimą, kuris yra būtinas tinkamam naujos sistemos funkcionavimui. Komitetas pabrėžia, kad dėl naujų ataskaitų ir audito priemonių įvedimo neturi pernelyg padidėti įmonių, ypač MVĮ, našta; |
| --- | --- |

17.

primygtinai ragina Komisiją ir valstybes nares imtis priemonių, kurios leistų padidinti apmokestinimo veiksmingumą ir kovoti su sukčiavimu, siekiant sumažinti valstybių narių nesurenkamo PVM sumas. Šios priemonės gali labai paremti pastangas užtikrinti mokesčių administratorių tarpusavio pasitikėjimą ir veiksmingą bendradarbiavimą, kuris yra būtinas tinkamam naujos sistemos funkcionavimui. Komitetas pabrėžia, kad dėl naujų ataskaitų ir audito priemonių įvedimo neturi pernelyg padidėti įmonių, ypač MVĮ, našta;

| 18. | ragina valstybes nares priimti konkrečius sprendimus dėl PVM Europos Sąjungoje reglamentuojančių teisės aktų, visų pirma siekiant panaikinti iki šiol esančius valstybių narių tarpusavio skirtumus, susijusius su kai kurioms valstybėms suteiktomis priemonėmis, kuriomis nukrypstama nuo PVM direktyvos, ir skatinti visas valstybes nares šiuos sprendimus įgyvendinti; |
| --- | --- |

18.

ragina valstybes nares priimti konkrečius sprendimus dėl PVM Europos Sąjungoje reglamentuojančių teisės aktų, visų pirma siekiant panaikinti iki šiol esančius valstybių narių tarpusavio skirtumus, susijusius su kai kurioms valstybėms suteiktomis priemonėmis, kuriomis nukrypstama nuo PVM direktyvos, ir skatinti visas valstybes nares šiuos sprendimus įgyvendinti;

| 19. | atkreipia dėmesį, kad Komisija, formuluodama pasiūlymus, kuriais siekiama padidinti mokesčių administratorių funkcijų veiksmingumą, turi atsižvelgti į nacionalinius ir (arba) regioninius administravimo įgaliojimus; |
| --- | --- |

19.

atkreipia dėmesį, kad Komisija, formuluodama pasiūlymus, kuriais siekiama padidinti mokesčių administratorių funkcijų veiksmingumą, turi atsižvelgti į nacionalinius ir (arba) regioninius administravimo įgaliojimus;

| 20. | ragina veiksmingiau taikyti IT priemones ir pasinaudoti visais turimais e. duomenimis kovojant su sukčiavimu, tačiau kartu užtikrinti duomenų apsaugą; |
| --- | --- |

20.

ragina veiksmingiau taikyti IT priemones ir pasinaudoti visais turimais e. duomenimis kovojant su sukčiavimu, tačiau kartu užtikrinti duomenų apsaugą;

| 21. | atsižvelgdamas į PVM atvirkštinio ar mokėjimo dalimis sistemas (1), kurios taikomos daugelyje šalių, pabrėžia, kad būtina stiprinti gyventojų tikėjimą tuo, kad sumokėtas PVM iš tiesų patenka į nacionalinį, regiono arba vietos biudžetą, turint omenyje, kad piliečiai yra vieni iš pagrindinių ir tikrų šio mokesčio mokėtojų; rekomenduoja aptarti galimybę įvesti savanorišką elektroninio mokėjimo sistemą, per kurią piliečių už įsigytas prekes sumokėtas PVM būtų pervedamas į kompetentingos valdžios institucijos biudžetą, o suma be PVM už įsigytą prekę, kaip ir iki šiol – į pardavėjo sąskaitą; |
| --- | --- |

21.

atsižvelgdamas į PVM atvirkštinio ar mokėjimo dalimis sistemas (1), kurios taikomos daugelyje šalių, pabrėžia, kad būtina stiprinti gyventojų tikėjimą tuo, kad sumokėtas PVM iš tiesų patenka į nacionalinį, regiono arba vietos biudžetą, turint omenyje, kad piliečiai yra vieni iš pagrindinių ir tikrų šio mokesčio mokėtojų; rekomenduoja aptarti galimybę įvesti savanorišką elektroninio mokėjimo sistemą, per kurią piliečių už įsigytas prekes sumokėtas PVM būtų pervedamas į kompetentingos valdžios institucijos biudžetą, o suma be PVM už įsigytą prekę, kaip ir iki šiol – į pardavėjo sąskaitą;

PVM tarifai

| 22. | pabrėžia, kad nėra pakankamai įrodymų, kad konkurencija iškreipiama dėl PVM netaikymo tam tikrai viešojo sektoriaus įstaigų veiklai, savivaldybių bendradarbiavimo veiklai arba tam tikrai veiklai, kuri laikoma viešojo intereso veikla. Viešojo sektoriaus subjektų neapmokestinamas PVM priklauso nuo objektyvių ir Europos lygmeniu suderintų kriterijų, o ne paliekamas valstybių narių nuožiūrai; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad nėra pakankamai įrodymų, kad konkurencija iškreipiama dėl PVM netaikymo tam tikrai viešojo sektoriaus įstaigų veiklai, savivaldybių bendradarbiavimo veiklai arba tam tikrai veiklai, kuri laikoma viešojo intereso veikla. Viešojo sektoriaus subjektų neapmokestinamas PVM priklauso nuo objektyvių ir Europos lygmeniu suderintų kriterijų, o ne paliekamas valstybių narių nuožiūrai;

| 23. | ragina Komisijos poveikio vertinime, kuris turėtų būti parengtas 2017 m., atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų interesus. Šiomis aplinkybėmis reikėtų, bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, aiškiau apibrėžti sąvoką „konkurencijos iškraipymas“ (tam tikro dydžio); |
| --- | --- |

23.

ragina Komisijos poveikio vertinime, kuris turėtų būti parengtas 2017 m., atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų interesus. Šiomis aplinkybėmis reikėtų, bendradarbiaujant su vietos ir regionų valdžios institucijomis, aiškiau apibrėžti sąvoką „konkurencijos iškraipymas“ (tam tikro dydžio);

| 24. | mano, kad būtina užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų galimybę taikyti visas valstybių narių anksčiau nustatytas nukrypti leidžiančias nuostatas; |
| --- | --- |

24.

mano, kad būtina užtikrinti, kad visos valstybės narės turėtų galimybę taikyti visas valstybių narių anksčiau nustatytas nukrypti leidžiančias nuostatas;

| 25. | ragina PVM tarifą švietimo įstaigoms sumažinti iki 6 %; |
| --- | --- |

25.

ragina PVM tarifą švietimo įstaigoms sumažinti iki 6 %;

| 26. | pabrėžia, kad šiuo metu lengvatinių PVM tarifų sąrašas yra ypač neskaidrus ir neatitinka aiškiai apibrėžtos logikos; todėl apgailestauja, kad Komisija nepateikia išsamaus ir skaidraus taikomų lengvatinių tarifų sąrašo; mano, kad reikėtų peržiūrėti prekių ir paslaugų, kurioms taikomas sumažintas PVM tarifas, sąrašą atsižvelgiant į technologijų, ekonomikos ir kt. raidą ir į iškraipymus, kuriuos lėmė panašioms prekėms ir paslaugoms taikomi skirtingi PVM tarifai. Šios peržiūros rezultatas turėtų būti kuo didesnis suderinimas siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo MVĮ vidaus rinkoje; |
| --- | --- |

26.

pabrėžia, kad šiuo metu lengvatinių PVM tarifų sąrašas yra ypač neskaidrus ir neatitinka aiškiai apibrėžtos logikos; todėl apgailestauja, kad Komisija nepateikia išsamaus ir skaidraus taikomų lengvatinių tarifų sąrašo; mano, kad reikėtų peržiūrėti prekių ir paslaugų, kurioms taikomas sumažintas PVM tarifas, sąrašą atsižvelgiant į technologijų, ekonomikos ir kt. raidą ir į iškraipymus, kuriuos lėmė panašioms prekėms ir paslaugoms taikomi skirtingi PVM tarifai. Šios peržiūros rezultatas turėtų būti kuo didesnis suderinimas siekiant išvengti konkurencijos iškraipymo MVĮ vidaus rinkoje;

| 27. | be to, subjektai, vykdantys su viešuoju interesu susijusią veiklą, ekonominiu požiūriu gali būti labiau suinteresuoti, kad PVM jiems būtų atskaitytas ex post, o ne būti neapmokestinami ex ante; |
| --- | --- |

27.

be to, subjektai, vykdantys su viešuoju interesu susijusią veiklą, ekonominiu požiūriu gali būti labiau suinteresuoti, kad PVM jiems būtų atskaitytas ex post, o ne būti neapmokestinami ex ante;

| 28. | laikosi nuomonės, kad 1 variantas (Prekių ir paslaugų, kurioms gali būti taikomas sumažintas tarifas, sąrašo išplėtimas ir reguliarus persvarstymas) yra mažiau rizikingas, palyginti su 2 variantu (Prekių ir paslaugų, kurioms gali būti taikomas sumažintas tarifas, sąrašo panaikinimas); |
| --- | --- |

28.

laikosi nuomonės, kad 1 variantas (Prekių ir paslaugų, kurioms gali būti taikomas sumažintas tarifas, sąrašo išplėtimas ir reguliarus persvarstymas) yra mažiau rizikingas, palyginti su 2 variantu (Prekių ir paslaugų, kurioms gali būti taikomas sumažintas tarifas, sąrašo panaikinimas);

| 29. | mano, kad valstybėms narėms suteikus didesnę veiksmų laisvę nustatyti PVM tarifus neišvengiamai padidės šių tarifų įvairovė, o tai gali iškraipyti bendrąją rinką ir užkrauti naštą įmonėms, visų pirma MVĮ; siūlo Komisijai atlikti išsamų vertinimą ir išnagrinėti savo pasiūlymų poveikį įmonių konkurencijai ir administraciniams mokesčiams, taip pat jų teritorinį poveikį, visų pirma pasienio regionuose; |
| --- | --- |

29.

mano, kad valstybėms narėms suteikus didesnę veiksmų laisvę nustatyti PVM tarifus neišvengiamai padidės šių tarifų įvairovė, o tai gali iškraipyti bendrąją rinką ir užkrauti naštą įmonėms, visų pirma MVĮ; siūlo Komisijai atlikti išsamų vertinimą ir išnagrinėti savo pasiūlymų poveikį įmonių konkurencijai ir administraciniams mokesčiams, taip pat jų teritorinį poveikį, visų pirma pasienio regionuose;

| 30. | atkreipia dėmesį į komunikate minimas kitas išlaidas ir spragas, susijusias su valstybėms narėms perduodamais įgaliojimais sumažinti tarifus, visų pirma į riziką, kad gali sumažėti pajamos ir kad PVM sistema gali tapti sudėtinga, taip pat į riziką, kad padidės įmonių išlaidos ir teisinis netikrumas; mano, kad šie aspektai turi būti atidžiai įvertinti; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į komunikate minimas kitas išlaidas ir spragas, susijusias su valstybėms narėms perduodamais įgaliojimais sumažinti tarifus, visų pirma į riziką, kad gali sumažėti pajamos ir kad PVM sistema gali tapti sudėtinga, taip pat į riziką, kad padidės įmonių išlaidos ir teisinis netikrumas; mano, kad šie aspektai turi būti atidžiai įvertinti;

| 31. | laikydamasis nuoseklumo su savo nuomone dėl maisto švaistymo (2016 m. birželio mėn.), remia pasiūlymą atskaityti stambiesiems mažmenininkams PVM nuo jų aukojamų neparduotų maisto produktų; |
| --- | --- |

31.

laikydamasis nuoseklumo su savo nuomone dėl maisto švaistymo (2016 m. birželio mėn.), remia pasiūlymą atskaityti stambiesiems mažmenininkams PVM nuo jų aukojamų neparduotų maisto produktų;

Elektroninė prekyba

| 32. | pripažįsta, kad sudėtingos ir kiekvienoje valstybėje narėje skirtingos PVM taisyklės yra viena iš pagrindinių kliūčių elektroninei prekybai; pripažįsta, kad PVM sistemą reikia supaprastinti ir sumažinti MVĮ tenkančias su reikalavimų laikymusi susijusias sąnaudas, visų pirma panaikinant veiksnius, kurie yra palankesni trečiųjų šalių tiekėjams, o ne Europos Sąjungoje veikiančioms įmonėms; |
| --- | --- |

32.

pripažįsta, kad sudėtingos ir kiekvienoje valstybėje narėje skirtingos PVM taisyklės yra viena iš pagrindinių kliūčių elektroninei prekybai; pripažįsta, kad PVM sistemą reikia supaprastinti ir sumažinti MVĮ tenkančias su reikalavimų laikymusi susijusias sąnaudas, visų pirma panaikinant veiksnius, kurie yra palankesni trečiųjų šalių tiekėjams, o ne Europos Sąjungoje veikiančioms įmonėms;

| 33. | pritaria pasiūlymui į vieno langelio sistemos taikymo sritį įtraukti prekybą prekėmis ir nustatyti arba padidinti PVM ribas pradedančiosioms įmonėms ir labai mažoms įmonėms; |
| --- | --- |

33.

pritaria pasiūlymui į vieno langelio sistemos taikymo sritį įtraukti prekybą prekėmis ir nustatyti arba padidinti PVM ribas pradedančiosioms įmonėms ir labai mažoms įmonėms;

| 34. | teigiamai vertina pasiūlymą panaikinti PVM išimtį smulkių siuntų importui iš tiekėjų, kurie yra ne ES valstybėse narėse, ir vykdyti patikras atliekant tarpvalstybinę veiklą vykdančių įmonių bendrą auditą, nes šiuo metu Europos MVĮ yra nepalankioje konkurencinėje padėtyje ES nepriklausančių šalių įmonių atžvilgiu; |
| --- | --- |

34.

teigiamai vertina pasiūlymą panaikinti PVM išimtį smulkių siuntų importui iš tiekėjų, kurie yra ne ES valstybėse narėse, ir vykdyti patikras atliekant tarpvalstybinę veiklą vykdančių įmonių bendrą auditą, nes šiuo metu Europos MVĮ yra nepalankioje konkurencinėje padėtyje ES nepriklausančių šalių įmonių atžvilgiu;

MVĮ PVM dokumentų rinkinys

| 35. | pabrėžia, kad ekonominis vietos ir regionų valdžios institucijų vystymasis priklauso nuo MVĮ ir kad išlaidos, kurias patiria šios įmonės laikydamosi PVM taisyklių, yra proporcingai didesnės, palyginti su didžiųjų įmonių išlaidomis, todėl MVĮ priverstos vykdyti veiklą konkurencijai nepalankiomis sąlygomis; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad ekonominis vietos ir regionų valdžios institucijų vystymasis priklauso nuo MVĮ ir kad išlaidos, kurias patiria šios įmonės laikydamosi PVM taisyklių, yra proporcingai didesnės, palyginti su didžiųjų įmonių išlaidomis, todėl MVĮ priverstos vykdyti veiklą konkurencijai nepalankiomis sąlygomis;

| 36. | atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje valstybių patvirtintos naujos įmonių įregistravimą supaprastinančios priemonės, kuriomis, atrodo, siekiama sudaryti palankesnes sąlygas įmonėms, tačiau jos dažnai skatina kurti įmones, kurios atveria kelią karuselinio sukčiavimo schemoms; |
| --- | --- |

36.

atkreipia dėmesį į tai, kad daugelyje valstybių patvirtintos naujos įmonių įregistravimą supaprastinančios priemonės, kuriomis, atrodo, siekiama sudaryti palankesnes sąlygas įmonėms, tačiau jos dažnai skatina kurti įmones, kurios atveria kelią karuselinio sukčiavimo schemoms;

| 37. | pažymi, kad susijusios nacionalinės institucijos (įskaitant mokesčių institucijas) turėtų prisiimti atsakomybę kontroliuoti teisėtai veiklą vykdančias įmones. Ši atsakomybė neturėtų būti deleguojama sandorio šalims ar kitoms įmonėms, kaip ES Teisingumo Teismas ne kartą nurodė sprendimuose dėl PVM; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad susijusios nacionalinės institucijos (įskaitant mokesčių institucijas) turėtų prisiimti atsakomybę kontroliuoti teisėtai veiklą vykdančias įmones. Ši atsakomybė neturėtų būti deleguojama sandorio šalims ar kitoms įmonėms, kaip ES Teisingumo Teismas ne kartą nurodė sprendimuose dėl PVM;

| 38. | rekomenduoja Komisijai MVĮ dokumentų rinkinyje, kurį ji pateiks 2017 m., nustatyti atitinkamas supaprastinimo priemones. |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja Komisijai MVĮ dokumentų rinkinyje, kurį ji pateiks 2017 m., nustatyti atitinkamas supaprastinimo priemones.

Briuselis, 2016 m. spalio 12 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  Pvz., Europos Komisija patvirtino Italijos prašymą leisti PVM mokėjimo dalimis sistemą taikyti viešojo administravimo institucijoms, mokančioms PVM. Kai viešojo administravimo institucijos apmoka sąskaitą už įsigytą prekę ar paslaugą, dalis PVM tiesiogiai pervedama į valstybės iždą. Ši sistema galioja nuo 2015 m. sausio 1 d. iki 2017 m. gruodžio 31 d.; po šio termino numatyta viešojo administravimo institucijose visiškai pereiti prie elektroninių sąskaitų. Pagal kai kuriuos apskaičiavimus, dėl viešojo administravimo institucijų PVM mokėjimo Italija kiekvienais metais prarasdavo 900 mln. EUR.

1

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/43 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/43

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Paryžiaus susitarimo dėl klimato įgyvendinimas. Teritorinis požiūris į COP 22 Marakeše“

(2017/C 088/09)

| Pranešėjas: | Francesco Pigliaru (IT/PES), Sardinijos regiono pirmininkas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | nuomonė savo iniciatyva |

Pranešėjas:

Francesco Pigliaru (IT/PES), Sardinijos regiono pirmininkas

Pamatinis dokumentas:

nuomonė savo iniciatyva

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

| 1. | Paryžiaus susitarimas yra reikšmingas laimėjimas, nes jis yra visuotinis, privalomas ir subalansuotas. Jame pateiktas pasaulinis veiksmų planas, kaip šiame amžiuje pasiekti, kad temperatūra kiltų gerokai mažiau nei 2 oC, ir nepakiltų daugiau kaip 1,5 oC, palyginti su 1990 m. lygiu. Tai ypač svarbu, nes apibrėžta priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo perspektyva bus patikimas orientyras priimant sprendimus visais lygmenimis, padės išvengti brangių investicijų, kuriomis įtvirtinamos didelio anglies dioksido kiekio technologijos, suteiks įmonėms ir investuotojams tikrumo ir nustatys aiškią kryptį. 22-ajai Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijai (JTBKKK COP 22) bus pavesta neprarasti Paryžiuje pasiekto teigiamo impulso ir įgyvendinti įvairius susitarime numatytus mechanizmus. |
| --- | --- |

1.

Paryžiaus susitarimas yra reikšmingas laimėjimas, nes jis yra visuotinis, privalomas ir subalansuotas. Jame pateiktas pasaulinis veiksmų planas, kaip šiame amžiuje pasiekti, kad temperatūra kiltų gerokai mažiau nei 2 oC, ir nepakiltų daugiau kaip 1,5 oC, palyginti su 1990 m. lygiu. Tai ypač svarbu, nes apibrėžta priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo perspektyva bus patikimas orientyras priimant sprendimus visais lygmenimis, padės išvengti brangių investicijų, kuriomis įtvirtinamos didelio anglies dioksido kiekio technologijos, suteiks įmonėms ir investuotojams tikrumo ir nustatys aiškią kryptį. 22-ajai Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos šalių konferencijai (JTBKKK COP 22) bus pavesta neprarasti Paryžiuje pasiekto teigiamo impulso ir įgyvendinti įvairius susitarime numatytus mechanizmus.

| 2. | Tačiau, net jei ir būtų iki galo įgyvendinti dabartiniai Paryžiaus įsipareigojimai, jų nepakaks sutartiems tikslams pasiekti. Prireiks aktyvesnių regionų ir miestų (kurie palaiko glaudžius ryšius su vietos bendruomenėmis ir teritorijomis) veiksmų, o susitarimo šalys kiek įmanoma greičiau turės pateikti atnaujintą informaciją – 2018 m. palankesnių sąlygų sudarymo dialoge. Konkrečiai kalbant apie ES, Europos regionų komitetas patvirtina savo ankstesnę poziciją dėl būtinybės iki 2030 m. 50 % sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, siekiant, kad kuo anksčiau būtų pradėta pasaulyje mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kol palaipsniui iki 2050 m. arba netrukus po to bus visai panaikintas. |
| --- | --- |

2.

Tačiau, net jei ir būtų iki galo įgyvendinti dabartiniai Paryžiaus įsipareigojimai, jų nepakaks sutartiems tikslams pasiekti. Prireiks aktyvesnių regionų ir miestų (kurie palaiko glaudžius ryšius su vietos bendruomenėmis ir teritorijomis) veiksmų, o susitarimo šalys kiek įmanoma greičiau turės pateikti atnaujintą informaciją – 2018 m. palankesnių sąlygų sudarymo dialoge. Konkrečiai kalbant apie ES, Europos regionų komitetas patvirtina savo ankstesnę poziciją dėl būtinybės iki 2030 m. 50 % sumažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, siekiant, kad kuo anksčiau būtų pradėta pasaulyje mažinti išmetamų šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį, kol palaipsniui iki 2050 m. arba netrukus po to bus visai panaikintas.

| 3. | ES ir jos itin išplėtotai daugiapakopio valdymo sistemai tenka ypatinga atsakomybė vieningai ir drąsiai vadovauti sprendžiant klimato kaitos problemas; todėl RK palankiai vertina tai, kad Europos Sąjunga laiku ratifikavo Paryžiaus susitarimą, ir ragina dar to nepadariusias valstybes nares jį ratifikuoti kuo greičiau. RK taip pat ragina Europos Komisiją ir valstybes nares atnaujinti bei konkretizuoti 2030 m. strategiją ir 2050 m. veiksmų planą, kad būtų galima laikytis susitarime numatyto įsipareigojimo parengti ilgalaikę amžiaus vidurio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu grindžiamą vystymosi strategiją; šis procesas turėtų prasidėti kuo greičiau, kad vyktų išsami diskusija, kurioje turėtų aktyviai dalyvauti nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų, taip pat pilietinės visuomenės ir verslo sektoriaus atstovai. |
| --- | --- |

3.

ES ir jos itin išplėtotai daugiapakopio valdymo sistemai tenka ypatinga atsakomybė vieningai ir drąsiai vadovauti sprendžiant klimato kaitos problemas; todėl RK palankiai vertina tai, kad Europos Sąjunga laiku ratifikavo Paryžiaus susitarimą, ir ragina dar to nepadariusias valstybes nares jį ratifikuoti kuo greičiau. RK taip pat ragina Europos Komisiją ir valstybes nares atnaujinti bei konkretizuoti 2030 m. strategiją ir 2050 m. veiksmų planą, kad būtų galima laikytis susitarime numatyto įsipareigojimo parengti ilgalaikę amžiaus vidurio šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekio mažinimu grindžiamą vystymosi strategiją; šis procesas turėtų prasidėti kuo greičiau, kad vyktų išsami diskusija, kurioje turėtų aktyviai dalyvauti nacionalinių, regioninių ir vietos valdžios institucijų, taip pat pilietinės visuomenės ir verslo sektoriaus atstovai.

Daugiapakopis valdymas

| 4. | Paryžiaus susitarime pripažįstama daugiapakopio valdymo svarba kovos su klimato kaita politikos srityje. Šis principas turėtų būti įgyvendintas visais valdymo lygmenimis, siekiant plėtoti ryšius ir panaikinti esamas nacionalinės, regioninės ir vietos kovos su klimato kaita politikos spragas, įskaitant sustiprintą skaidrumo sistemą, visuotinės padėties vertinimo priemones, geresnę diferencijuoto klimato kaitos poveikio, nuostolių ir žalos, kovos su klimato kaita pakankamo finansavimo ir pajėgumų paramos sampratą. |
| --- | --- |

4.

Paryžiaus susitarime pripažįstama daugiapakopio valdymo svarba kovos su klimato kaita politikos srityje. Šis principas turėtų būti įgyvendintas visais valdymo lygmenimis, siekiant plėtoti ryšius ir panaikinti esamas nacionalinės, regioninės ir vietos kovos su klimato kaita politikos spragas, įskaitant sustiprintą skaidrumo sistemą, visuotinės padėties vertinimo priemones, geresnę diferencijuoto klimato kaitos poveikio, nuostolių ir žalos, kovos su klimato kaita pakankamo finansavimo ir pajėgumų paramos sampratą.

| 5. | Todėl RK ragina toliau vystyti Limos ir Paryžiaus veiksmų darbotvarkę ir su ja susijusį forumą – Nevalstybinių subjektų kovos su klimato kaita platformą (NAZCA). Jos galėtų būti visiškai integruotos į JTBKKK sekretoriatą įgyvendinant neseniai įvardytų kovos su klimato kaita lyderių pradėtą pasaulinę veiksmų klimato kaitos srityje darbotvarkę (1). Tokiu būdu būtų padėtas pagrindas visapusiškam daugiapakopiui klimato kaitos valdymui, kaip buvo pažymėta ir Europos Parlamento rezoliucijoje. |
| --- | --- |

5.

Todėl RK ragina toliau vystyti Limos ir Paryžiaus veiksmų darbotvarkę ir su ja susijusį forumą – Nevalstybinių subjektų kovos su klimato kaita platformą (NAZCA). Jos galėtų būti visiškai integruotos į JTBKKK sekretoriatą įgyvendinant neseniai įvardytų kovos su klimato kaita lyderių pradėtą pasaulinę veiksmų klimato kaitos srityje darbotvarkę (1). Tokiu būdu būtų padėtas pagrindas visapusiškam daugiapakopiui klimato kaitos valdymui, kaip buvo pažymėta ir Europos Parlamento rezoliucijoje.

| 6. | Regionai ir miestai, daugiausia prisidėdami prie Limos ir Paryžiaus veiksmų darbotvarkės ir NAZCA, jau parodė savo tvirtą pasiryžimą kovoti su klimato kaita ir potencialą imtis aktyvesnių veiksmų. Savanoriškos iniciatyvos, tokios kaip ES merų paktas ir „Žemiau 2“ susitarimo memorandumas, turi itin didelės pridėtinės vertės, nes jos kiekybiniais duomenimis papildo Limos ir Paryžiaus veiksmų darbotvarkę ir NAZCA ir siekia didesnio užmojo nei nacionaliniai teisės aktų leidėjai. Šių iniciatyvų indėlį, nukreiptą į veiksmus visais lygmenimis, turėtų pripažinti ir skatinti subnacionalinės ir nacionalinės valdžios institucijos, taip pat tarpvyriausybinės organizacijos. Į jų pastangas turėtų būti atsižvelgta ir jos turėtų būti įtrauktos į atitinkamus nacionaliniu lygmeniu nustatytus veiksmus, kaip, pavyzdžiui, buvo padaryta Meksikos atveju. Turėtų būti skatinamos ir kitos stebėsenos ir ataskaitų rengimo iniciatyvos bei mechanizmai siekiant įvertinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos politikos priemones. |
| --- | --- |

6.

Regionai ir miestai, daugiausia prisidėdami prie Limos ir Paryžiaus veiksmų darbotvarkės ir NAZCA, jau parodė savo tvirtą pasiryžimą kovoti su klimato kaita ir potencialą imtis aktyvesnių veiksmų. Savanoriškos iniciatyvos, tokios kaip ES merų paktas ir „Žemiau 2“ susitarimo memorandumas, turi itin didelės pridėtinės vertės, nes jos kiekybiniais duomenimis papildo Limos ir Paryžiaus veiksmų darbotvarkę ir NAZCA ir siekia didesnio užmojo nei nacionaliniai teisės aktų leidėjai. Šių iniciatyvų indėlį, nukreiptą į veiksmus visais lygmenimis, turėtų pripažinti ir skatinti subnacionalinės ir nacionalinės valdžios institucijos, taip pat tarpvyriausybinės organizacijos. Į jų pastangas turėtų būti atsižvelgta ir jos turėtų būti įtrauktos į atitinkamus nacionaliniu lygmeniu nustatytus veiksmus, kaip, pavyzdžiui, buvo padaryta Meksikos atveju. Turėtų būti skatinamos ir kitos stebėsenos ir ataskaitų rengimo iniciatyvos bei mechanizmai siekiant įvertinti išmetamųjų teršalų kiekio mažinimą, klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos politikos priemones.

Geresnė miestų ir regionų integracija į JTBKKK

| 7. | Taip pat būtina miestus ir regionus geriau integruoti į JTBKKK procesą, tai suteiktų galimybę laiku perduoti grįžtamąją informaciją iš teritorijų JT lygmeniu. Šalys turėtų galimybę susipažinti su svarbiausia informacija, kuri joms padėtų priimti ekonomiškai efektyvius sprendimus, o regionai ir miestai galėtų juos įgyvendinti vietoje. Todėl būtina užmegzti nuolatinį ir tiesioginį dialogą tarp įvairių lygmenų, pradedant vietos ir regionų lygmeniu. |
| --- | --- |

7.

Taip pat būtina miestus ir regionus geriau integruoti į JTBKKK procesą, tai suteiktų galimybę laiku perduoti grįžtamąją informaciją iš teritorijų JT lygmeniu. Šalys turėtų galimybę susipažinti su svarbiausia informacija, kuri joms padėtų priimti ekonomiškai efektyvius sprendimus, o regionai ir miestai galėtų juos įgyvendinti vietoje. Todėl būtina užmegzti nuolatinį ir tiesioginį dialogą tarp įvairių lygmenų, pradedant vietos ir regionų lygmeniu.

| 8. | Šiam dialogui stiprinti būtų galima taikyti tokias priemones:






  — | reguliariai keistis regionų ir miestų atstovų, COP pirmininkaujančių šalių ir kovos su klimato kaita lyderių, taip pat JTBKKK sekretoriato patirtimi, |
| --- | --- | --- |

8.

Šiam dialogui stiprinti būtų galima taikyti tokias priemones:

—

reguliariai keistis regionų ir miestų atstovų, COP pirmininkaujančių šalių ir kovos su klimato kaita lyderių, taip pat JTBKKK sekretoriato patirtimi,

| — | rengti trišalius dialogus, įtraukiant miestus, regionus ir susitarimo šalis pagal JTBKKK struktūrą, visų pirma per klimato kaitos konferencijas, |
| --- | --- |

—

rengti trišalius dialogus, įtraukiant miestus, regionus ir susitarimo šalis pagal JTBKKK struktūrą, visų pirma per klimato kaitos konferencijas,

| — | klimato kaitos konferencijų metu Europos Komisija ir Taryba turėtų Regionų komitetui kasdien teikti aktualią informaciją, |
| --- | --- |

—

klimato kaitos konferencijų metu Europos Komisija ir Taryba turėtų Regionų komitetui kasdien teikti aktualią informaciją,

| — | reguliariai keistis informacija su Europos Parlamentu (EP), visų pirma su EP delegacija, klimato kaitos konferencijose, |
| --- | --- |

—

reguliariai keistis informacija su Europos Parlamentu (EP), visų pirma su EP delegacija, klimato kaitos konferencijose,

| — | susitarimo šalys (valstybės) turėtų dalyvauti neformalios „Miestų draugų“ grupės posėdžiuose. |
| --- | --- |

—

susitarimo šalys (valstybės) turėtų dalyvauti neformalios „Miestų draugų“ grupės posėdžiuose.

ES lygmeniu

| 9. | Po 21-osios JTBKKK šalių konferencijos Europos Komisija ir Taryba dažniau bendradarbiavo su RK, siekdamos geriau integruoti vietos požiūrį į ES teisės aktus, visų pirma per ES miestų darbotvarkę. Be to, Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo ES gairėse visiškai pritariama daugiapakopio valdymo principui. |
| --- | --- |

9.

Po 21-osios JTBKKK šalių konferencijos Europos Komisija ir Taryba dažniau bendradarbiavo su RK, siekdamos geriau integruoti vietos požiūrį į ES teisės aktus, visų pirma per ES miestų darbotvarkę. Be to, Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo ES gairėse visiškai pritariama daugiapakopio valdymo principui.

| 10. | Europos Komisija taip pat ėmėsi veiksmų siekdama išplėsti ir sustiprinti ES Merų paktą. Dabar jis yra ne tik išplėtotas kituose pasaulio regionuose, bet ir apima prisitaikymo prie klimato kaitos komponentą. |
| --- | --- |

10.

Europos Komisija taip pat ėmėsi veiksmų siekdama išplėsti ir sustiprinti ES Merų paktą. Dabar jis yra ne tik išplėtotas kituose pasaulio regionuose, bet ir apima prisitaikymo prie klimato kaitos komponentą.

| 11. | Žvelgiant iš RK perspektyvos, nepaprastai svarbu pasinaudoti šiuo pripažinimu ir užtikrinti subalansuotą požiūrį, pagal kurį pripažįstamas įvairus miestų ir regionų indėlis šioje srityje. |
| --- | --- |

11.

Žvelgiant iš RK perspektyvos, nepaprastai svarbu pasinaudoti šiuo pripažinimu ir užtikrinti subalansuotą požiūrį, pagal kurį pripažįstamas įvairus miestų ir regionų indėlis šioje srityje.

| 12. | RK norėtų pabrėžti, kad daugiapakopio valdymo principas yra įtraukus ir ekonomiškai efektyvus, nes leidžia visais valdžios lygmenimis koordinuoti pastangas ir taip kuo labiau padidinti taikomų priemonių potencialą. |
| --- | --- |

12.

RK norėtų pabrėžti, kad daugiapakopio valdymo principas yra įtraukus ir ekonomiškai efektyvus, nes leidžia visais valdžios lygmenimis koordinuoti pastangas ir taip kuo labiau padidinti taikomų priemonių potencialą.

| 13. | Regionai atlieka svarbų vaidmenį suteikdami informacijos rengiant miestų politiką didesnėje teritorijoje ir ją susiedami su kitų sričių politika, pavyzdžiui, miškininkystės, žaliosios ir mėlynosios infrastruktūros, teritorinės sanglaudos ir žemės ūkio. Ši regionų funkcija yra itin svarbi ES, kurią sudaro maži ir vidutinio dydžio miestai, kurių ištekliai ir galimybės imtis veiksmų dažnai būna riboti. Regionai padeda išvengti brangiai kainuojančio pastangų dubliavimosi ir užtikrinti kuo didesnę miesto ir ne miesto vietovių sanglaudą. |
| --- | --- |

13.

Regionai atlieka svarbų vaidmenį suteikdami informacijos rengiant miestų politiką didesnėje teritorijoje ir ją susiedami su kitų sričių politika, pavyzdžiui, miškininkystės, žaliosios ir mėlynosios infrastruktūros, teritorinės sanglaudos ir žemės ūkio. Ši regionų funkcija yra itin svarbi ES, kurią sudaro maži ir vidutinio dydžio miestai, kurių ištekliai ir galimybės imtis veiksmų dažnai būna riboti. Regionai padeda išvengti brangiai kainuojančio pastangų dubliavimosi ir užtikrinti kuo didesnę miesto ir ne miesto vietovių sanglaudą.

| 14. | ES merų paktas, pavyzdžiui, daugeliui regionų suteikia regioninių koordinatorių vaidmenį. Tai gali sudaryti galimybę keletui miestų vienu metu prisijungti prie Merų pakto. |
| --- | --- |

14.

ES merų paktas, pavyzdžiui, daugeliui regionų suteikia regioninių koordinatorių vaidmenį. Tai gali sudaryti galimybę keletui miestų vienu metu prisijungti prie Merų pakto.

| 15. | Todėl Regionų komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinį vaidmenį valstybėse narėse atlieka regionai, užtikrindami tokio pobūdžio vertikalų visų valdymo lygmenų koordinavimą. |
| --- | --- |

15.

Todėl Regionų komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad pagrindinį vaidmenį valstybėse narėse atlieka regionai, užtikrindami tokio pobūdžio vertikalų visų valdymo lygmenų koordinavimą.

| 16. | Pavyzdžiui, Italijoje regionai įsteigė tarpregioninę prisitaikymo prie klimato kaitos grupę. Grupę sudaro nacionalinė Vyriausybė ir visi regionai. Ji užtikrina Italijos prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos, parengtos remiantis Europos prisitaikymo prie klimato kaitos strategija, įgyvendinimą regionų lygmeniu.
  Regionai savo ruožtu yra atsakingi už pagalbą savo teritorijų miestams ir miesteliams kuriant vietinius prisitaikymo prie klimato kaitos planus. |
| --- | --- |

16.

Pavyzdžiui, Italijoje regionai įsteigė tarpregioninę prisitaikymo prie klimato kaitos grupę. Grupę sudaro nacionalinė Vyriausybė ir visi regionai. Ji užtikrina Italijos prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos, parengtos remiantis Europos prisitaikymo prie klimato kaitos strategija, įgyvendinimą regionų lygmeniu.

Regionai savo ruožtu yra atsakingi už pagalbą savo teritorijų miestams ir miesteliams kuriant vietinius prisitaikymo prie klimato kaitos planus.

| 17. | Remdamasis šiuo pavyzdžiu, RK ragina ES regionus imtis vadovaujamojo vaidmens įgyvendinant ES ir nacionalines klimato strategijas ir siekti pokyčių vietos lygmeniu. Jis taip pat ragina Europos Komisiją ir valstybes nares šį regionų vaidmenį įtraukti į įtraukaus klimato ir energetikos valdymo apibrėžtį ir į savo Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo strategijas. Rengiant naujas paramos priemones Merų paktą pasirašiusioms šalims, taip pat reikėtų deramai atsižvelgti ir į regioninių koordinatorių vaidmenį. |
| --- | --- |

17.

Remdamasis šiuo pavyzdžiu, RK ragina ES regionus imtis vadovaujamojo vaidmens įgyvendinant ES ir nacionalines klimato strategijas ir siekti pokyčių vietos lygmeniu. Jis taip pat ragina Europos Komisiją ir valstybes nares šį regionų vaidmenį įtraukti į įtraukaus klimato ir energetikos valdymo apibrėžtį ir į savo Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo strategijas. Rengiant naujas paramos priemones Merų paktą pasirašiusioms šalims, taip pat reikėtų deramai atsižvelgti ir į regioninių koordinatorių vaidmenį.

Horizontalusis koordinavimas

| 18. | Be vertikalaus koordinavimo, RK mano, kad būtina stiprinti horizontalųjį skirtingų politikos sričių koordinavimą. Klimato aspektą integravus į visų sričių politiką vietos gyventojai galės pasinaudoti daugeliu bendrų privalumų, pavyzdžiui, geresne gyvenimo kokybe ir darbo vietomis konkrečioje teritorijoje. Be to, tai padės sukurti sinergiją ir sumažinti išlaidas. Pavyzdžiui, apskaičiuota, kad ES žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinys, jei jis būtų tinkamai įgyvendintas, galėtų padėti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 2–4 % per metus (2). Todėl RK ragina COP 22, kovojant su klimato kaita, didelę svarbą teikti žaliavų naudojimo mažinimui ir tvariam atliekų tvarkymui. |
| --- | --- |

18.

Be vertikalaus koordinavimo, RK mano, kad būtina stiprinti horizontalųjį skirtingų politikos sričių koordinavimą. Klimato aspektą integravus į visų sričių politiką vietos gyventojai galės pasinaudoti daugeliu bendrų privalumų, pavyzdžiui, geresne gyvenimo kokybe ir darbo vietomis konkrečioje teritorijoje. Be to, tai padės sukurti sinergiją ir sumažinti išlaidas. Pavyzdžiui, apskaičiuota, kad ES žiedinės ekonomikos dokumentų rinkinys, jei jis būtų tinkamai įgyvendintas, galėtų padėti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį sumažinti 2–4 % per metus (2). Todėl RK ragina COP 22, kovojant su klimato kaita, didelę svarbą teikti žaliavų naudojimo mažinimui ir tvariam atliekų tvarkymui.

| 19. | Todėl RK ragina regionus ir miestus skatinti tarpžinybinį bendradarbiavimą. Galima būtų paminėti sėkmingą Espo (Suomija) tarpžinybinio komiteto tvaraus vystymosi klausimais modelį. Būtent dėl integruoto požiūrio Espas neseniai, ES Tarybai pirmininkavusių Nyderlandų užsakymu atliktame tyrime, buvo pripažintas tvariausiu ES miestu. |
| --- | --- |

19.

Todėl RK ragina regionus ir miestus skatinti tarpžinybinį bendradarbiavimą. Galima būtų paminėti sėkmingą Espo (Suomija) tarpžinybinio komiteto tvaraus vystymosi klausimais modelį. Būtent dėl integruoto požiūrio Espas neseniai, ES Tarybai pirmininkavusių Nyderlandų užsakymu atliktame tyrime, buvo pripažintas tvariausiu ES miestu.

| 20. | Be horizontaliojo bendradarbiavimo vietos ir regionų lygmeniu, turėtų būti vengiama ir uždaro mąstymo rengiant regionams ir miestams skirtas ES paramos priemones. Todėl RK laukia Europos Komisijos komunikate „Po Paryžiaus konferencijos“ paskelbto vieno langelio principu veikiančio centro sukūrimo ir pabrėžia šios tarnybos svarbą patenkinant regionų poreikius. |
| --- | --- |

20.

Be horizontaliojo bendradarbiavimo vietos ir regionų lygmeniu, turėtų būti vengiama ir uždaro mąstymo rengiant regionams ir miestams skirtas ES paramos priemones. Todėl RK laukia Europos Komisijos komunikate „Po Paryžiaus konferencijos“ paskelbto vieno langelio principu veikiančio centro sukūrimo ir pabrėžia šios tarnybos svarbą patenkinant regionų poreikius.

Regionų komiteto indėlis

| 21. | Rengdamasis COP 22 ir laikotarpiui po jos, RK įsipareigoja remti Europos Komisijos ir Tarybos pastangas užtikrinti sėkmingą susitarimo įgyvendinimą glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Parlamentu. |
| --- | --- |

21.

Rengdamasis COP 22 ir laikotarpiui po jos, RK įsipareigoja remti Europos Komisijos ir Tarybos pastangas užtikrinti sėkmingą susitarimo įgyvendinimą glaudžiai bendradarbiaujant su Europos Parlamentu.

| 22. | RK turėtų siekti tapti institucija, neišmetančia anglies dioksido, ir, siekdamas šio tikslo, palaikyti ryšius su kitomis ES institucijomis, visų pirma Europos Parlamentu. |
| --- | --- |

22.

RK turėtų siekti tapti institucija, neišmetančia anglies dioksido, ir, siekdamas šio tikslo, palaikyti ryšius su kitomis ES institucijomis, visų pirma Europos Parlamentu.

| 23. | Regionų komitetas yra įsipareigojęs informuoti ES regionus ir miestus apie jų svarbų vaidmenį imantis aktyvesnių veiksmų klimato politikos srityje ir apie visus mechanizmus, padedančius įgyvendinti „iš apačios į viršų“ vykdomus veiksmus. |
| --- | --- |

23.

Regionų komitetas yra įsipareigojęs informuoti ES regionus ir miestus apie jų svarbų vaidmenį imantis aktyvesnių veiksmų klimato politikos srityje ir apie visus mechanizmus, padedančius įgyvendinti „iš apačios į viršų“ vykdomus veiksmus.

| 24. | RK – ištikimas ES Merų pakto rėmėjas – skatina savo narius dalyvauti šioje iniciatyvoje ir įsteigė RK Merų pakto ambasadorių grupę, siekdamas populiarinti iniciatyvą šios grupės narių šalyse. |
| --- | --- |

24.

RK – ištikimas ES Merų pakto rėmėjas – skatina savo narius dalyvauti šioje iniciatyvoje ir įsteigė RK Merų pakto ambasadorių grupę, siekdamas populiarinti iniciatyvą šios grupės narių šalyse.

| 25. | Todėl RK yra įsipareigojęs rodyti pavyzdį. Jis dalyvauja Aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) ir kartu su administracija ir jos nariais yra pasižadėjęs toliau dėti pastangas mažinant Komiteto išmetamo anglies dioksido kiekį ir iškastinio kuro vartojimą. Todėl RK svarstys, kaip būtų galima kompensuoti neišvengiamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, susidarantį dėl jo narių ir darbuotojų kelionių. Tai reiškia, kad reikia skaičiuoti RK anglies pėdsaką, įskaičiuojant visas komandiruotes ir išvažiuojamuosius posėdžius. Iš sutaupytų lėšų už išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį turėtų būti finansuojami tvarūs projektai ES. Tokios naujos technologijos kaip vaizdo konferencijos turėtų būti plačiau taikomos, taip pat ir RK komisijų posėdžiuose. |
| --- | --- |

25.

Todėl RK yra įsipareigojęs rodyti pavyzdį. Jis dalyvauja Aplinkosaugos vadybos ir audito sistemoje (EMAS) ir kartu su administracija ir jos nariais yra pasižadėjęs toliau dėti pastangas mažinant Komiteto išmetamo anglies dioksido kiekį ir iškastinio kuro vartojimą. Todėl RK svarstys, kaip būtų galima kompensuoti neišvengiamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų išmetimą, susidarantį dėl jo narių ir darbuotojų kelionių. Tai reiškia, kad reikia skaičiuoti RK anglies pėdsaką, įskaičiuojant visas komandiruotes ir išvažiuojamuosius posėdžius. Iš sutaupytų lėšų už išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį turėtų būti finansuojami tvarūs projektai ES. Tokios naujos technologijos kaip vaizdo konferencijos turėtų būti plačiau taikomos, taip pat ir RK komisijų posėdžiuose.

| 26. | Siekiant naudoti kuo mažiau popieriaus, RK turėtų imti pavyzdį iš Europos Parlamento, kuris nebespausdina dokumentų plenariniams ir komisijų posėdžiams, išskyrus atvejus, kai jų konkrečiai to paprašo nariai arba dėl kitų privalomų priežasčių, kai spausdinti dokumentai yra reikalingi. |
| --- | --- |

26.

Siekiant naudoti kuo mažiau popieriaus, RK turėtų imti pavyzdį iš Europos Parlamento, kuris nebespausdina dokumentų plenariniams ir komisijų posėdžiams, išskyrus atvejus, kai jų konkrečiai to paprašo nariai arba dėl kitų privalomų priežasčių, kai spausdinti dokumentai yra reikalingi.

| 27. | Už ES ribų RK yra įsipareigojęs dirbti bendradarbiaujant su Klimato politikos GD, Europos išorės veiksmų tarnyba ir valstybėmis narėmis per Žaliosios diplomatijos tinklą siekiant padėti ES nepriklausančioms šalims įgyvendinti savo dabartinius įsipareigojimus ir paskatinti jas prisiimti naujus įsipareigojimus, panašius į tuos, kuriuos yra prisiėmusi Europos Sąjunga. |
| --- | --- |

27.

Už ES ribų RK yra įsipareigojęs dirbti bendradarbiaujant su Klimato politikos GD, Europos išorės veiksmų tarnyba ir valstybėmis narėmis per Žaliosios diplomatijos tinklą siekiant padėti ES nepriklausančioms šalims įgyvendinti savo dabartinius įsipareigojimus ir paskatinti jas prisiimti naujus įsipareigojimus, panašius į tuos, kuriuos yra prisiėmusi Europos Sąjunga.

| 28. | Regionų komitetas visų pirma pasinaudos savo struktūromis, pavyzdžiui, Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėja, Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencija, specialiąja darbo grupe dėl Ukrainos ir jungtiniais konsultaciniais komitetais bei darbo grupėmis su šalimis kandidatėmis ir narystės siekiančiomis šalimis, kad kovos su klimato kaita politika išliktų svarbus politinės darbotvarkės klausimas ir būtų paremtas jos įgyvendinimas vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu visame pasaulyje. |
| --- | --- |

28.

Regionų komitetas visų pirma pasinaudos savo struktūromis, pavyzdžiui, Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėja, Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferencija, specialiąja darbo grupe dėl Ukrainos ir jungtiniais konsultaciniais komitetais bei darbo grupėmis su šalimis kandidatėmis ir narystės siekiančiomis šalimis, kad kovos su klimato kaita politika išliktų svarbus politinės darbotvarkės klausimas ir būtų paremtas jos įgyvendinimas vietos ir regionų valdžios institucijų lygmeniu visame pasaulyje.

| 29. | RK aktyviai dalyvaus Tanžere organizuojamoje konferencijoje MEDCOP 22, kad suteiktų šios teritorijos miestams ir regionams daugiau galimybių veikti klimato kaitos ir energetikos srityse. Jis ypač pritars tam, kad daugiau dėmesio būtų skiriama Europos ir Viduržemio jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijų finansavimui ir gebėjimų stiprinimui, ir atkreips ES delegacijos COP 22 dėmesį į šiuos klausimus. |
| --- | --- |

29.

RK aktyviai dalyvaus Tanžere organizuojamoje konferencijoje MEDCOP 22, kad suteiktų šios teritorijos miestams ir regionams daugiau galimybių veikti klimato kaitos ir energetikos srityse. Jis ypač pritars tam, kad daugiau dėmesio būtų skiriama Europos ir Viduržemio jūros regiono vietos ir regionų valdžios institucijų finansavimui ir gebėjimų stiprinimui, ir atkreips ES delegacijos COP 22 dėmesį į šiuos klausimus.

| 30. | Konkrečiai RK padės propaguoti Merų paktą pasaulyje, visų pirma inicijuodamas Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių Merų paktą, o 2016 m. galbūt jį plės į Rytus. |
| --- | --- |

30.

Konkrečiai RK padės propaguoti Merų paktą pasaulyje, visų pirma inicijuodamas Europos ir Viduržemio jūros regiono šalių Merų paktą, o 2016 m. galbūt jį plės į Rytus.

| 31. | RK taip pat tęs savo veiklą Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos lygmeniu, propaguos ryžtingą ES delegacijos poziciją klimato klausimais ir ypač ES daugiapakopio valdymo modelį tarp savo partnerių iš pagrindinės vietos valdžios institucijų grupės. |
| --- | --- |

31.

RK taip pat tęs savo veiklą Jungtinių Tautų bendrosios klimato kaitos konvencijos lygmeniu, propaguos ryžtingą ES delegacijos poziciją klimato klausimais ir ypač ES daugiapakopio valdymo modelį tarp savo partnerių iš pagrindinės vietos valdžios institucijų grupės.

Mūsų bendruomenių įgalinimas

| 32. | Kadangi reikia dar daug nuveikti klimato klausimu, visi turime keisti gamybos ir vartojimo būdus. Todėl, siekiant užtikrinti visuomenės pritarimą šioms esminėms permainoms, regionams ir miestams teks pagrindinė atsakomybė sutelkti piliečius ir suteikti jiems galimybę aktyviai dalyvauti šiame procese. |
| --- | --- |

32.

Kadangi reikia dar daug nuveikti klimato klausimu, visi turime keisti gamybos ir vartojimo būdus. Todėl, siekiant užtikrinti visuomenės pritarimą šioms esminėms permainoms, regionams ir miestams teks pagrindinė atsakomybė sutelkti piliečius ir suteikti jiems galimybę aktyviai dalyvauti šiame procese.

| 33. | Ir regionams, ir miestams tenka labai svarbus vaidmuo padedant skleisti informaciją apie elgsenos pokyčius ir priemones individualiems veiksmams klimato srityje paremti. |
| --- | --- |

33.

Ir regionams, ir miestams tenka labai svarbus vaidmuo padedant skleisti informaciją apie elgsenos pokyčius ir priemones individualiems veiksmams klimato srityje paremti.

| 34. | Regionai ir miestai taip pat turi nustatyti ir pašalinti kliūtis, trukdančias piliečiams visapusiškai dalyvauti perėjime prie mažo anglies dioksido kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparios visuomenės, koordinuodami veiksmus su aukštesniais valdžios lygmenimis (nacionaliniu, ES ir pasaulio mastu). |
| --- | --- |

34.

Regionai ir miestai taip pat turi nustatyti ir pašalinti kliūtis, trukdančias piliečiams visapusiškai dalyvauti perėjime prie mažo anglies dioksido kiekio ir klimato kaitos poveikiui atsparios visuomenės, koordinuodami veiksmus su aukštesniais valdžios lygmenimis (nacionaliniu, ES ir pasaulio mastu).

| 35. | Regionų ir miestų ilgalaikės partnerystės su įmonėmis, universitetais, vietos bendruomenėmis, pilietine visuomene, nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) ir mokyklomis yra labai svarbios skatinant veiksmus klimato srityje. |
| --- | --- |

35.

Regionų ir miestų ilgalaikės partnerystės su įmonėmis, universitetais, vietos bendruomenėmis, pilietine visuomene, nevyriausybinėmis organizacijomis (NVO) ir mokyklomis yra labai svarbios skatinant veiksmus klimato srityje.

| 36. | Todėl Komitetas ragina regionus ir miestus deramai atlikti savo vaidmenį remiant daugiašalius projektus subnacionaliniu lygmeniu, kad būtų ugdoma tvaraus vystymosi kultūra, kuri skatintų nacionalinio ir Europos lygmens pastangas, pabrėždamas, kad su klimato kaita susiję poreikiai ir pažeidžiamumo lygis įvairiose ES teritorijose ir tarp regionų ir miestų skiriasi. |
| --- | --- |

36.

Todėl Komitetas ragina regionus ir miestus deramai atlikti savo vaidmenį remiant daugiašalius projektus subnacionaliniu lygmeniu, kad būtų ugdoma tvaraus vystymosi kultūra, kuri skatintų nacionalinio ir Europos lygmens pastangas, pabrėždamas, kad su klimato kaita susiję poreikiai ir pažeidžiamumo lygis įvairiose ES teritorijose ir tarp regionų ir miestų skiriasi.

Daugiau dėmesio moksliniams tyrimams

| 37. | Mokslinių tyrimų vaidmuo formuojant politiką, kuri atitiktų klimato kaitos problemų mastą, yra nepaprastai svarbus. Glaudūs ryšiai su akademine bendruomene padės parengti tinkamą politiką ir priimti sprendimus, grindžiamus tvirtais ekspertų patarimais.
  Todėl Komitetas ragina regionus ir miestus užmegzti glaudžius ryšius su universitetais ir mokslinių tyrimų centrais jų teritorijose ir už jų ribų ir remti tarpregioninį bendradarbiavimą šiose srityse. |
| --- | --- |

37.

Mokslinių tyrimų vaidmuo formuojant politiką, kuri atitiktų klimato kaitos problemų mastą, yra nepaprastai svarbus. Glaudūs ryšiai su akademine bendruomene padės parengti tinkamą politiką ir priimti sprendimus, grindžiamus tvirtais ekspertų patarimais.

Todėl Komitetas ragina regionus ir miestus užmegzti glaudžius ryšius su universitetais ir mokslinių tyrimų centrais jų teritorijose ir už jų ribų ir remti tarpregioninį bendradarbiavimą šiose srityse.

| 38. | Politikos formuotojams ir mokslininkams bendrai kuriant žinias ankstyvajame etape ir kartu atliekant kryžmines peržiūras sustiprės bendradarbiavimas nustatant problemas ir bendrai jas sprendžiant viso mokslinių tyrimų proceso ir politikos formavimo ciklo metu. |
| --- | --- |

38.

Politikos formuotojams ir mokslininkams bendrai kuriant žinias ankstyvajame etape ir kartu atliekant kryžmines peržiūras sustiprės bendradarbiavimas nustatant problemas ir bendrai jas sprendžiant viso mokslinių tyrimų proceso ir politikos formavimo ciklo metu.

| 39. | RK su pasitenkinimu pažymi, kad Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos neseniai priimtas sprendimas parengti specialų pranešimą dėl miestų ir klimato 2023 m. jau dabar paskatins atlikti daugiau mokslinių tyrimų dėl miestų vaidmens kovojant su klimato kaita. Jis ragina Europos Komisiją aktyviai dalyvauti rengiant šį pranešimą ir įtraukti RK į šį procesą, taip pat pasisako už daugiapakopę teritorinę klimato politikos viziją. RK visų pirma ragina Europos Komisiją skatinti mokslinius tyrimus šiose srityse, kad galėtų konstruktyviai prisidėti prie specialaus pranešimo, kuris bus panaudotas būsimose JTBKKK diskusijose, ypač per pasaulinę klimato kaitos klausimų apžvalgą, kurioje bus įvertinta Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo iki 2023 m. padėtis. |
| --- | --- |

39.

RK su pasitenkinimu pažymi, kad Tarpvyriausybinės klimato kaitos komisijos neseniai priimtas sprendimas parengti specialų pranešimą dėl miestų ir klimato 2023 m. jau dabar paskatins atlikti daugiau mokslinių tyrimų dėl miestų vaidmens kovojant su klimato kaita. Jis ragina Europos Komisiją aktyviai dalyvauti rengiant šį pranešimą ir įtraukti RK į šį procesą, taip pat pasisako už daugiapakopę teritorinę klimato politikos viziją. RK visų pirma ragina Europos Komisiją skatinti mokslinius tyrimus šiose srityse, kad galėtų konstruktyviai prisidėti prie specialaus pranešimo, kuris bus panaudotas būsimose JTBKKK diskusijose, ypač per pasaulinę klimato kaitos klausimų apžvalgą, kurioje bus įvertinta Paryžiaus susitarimo įgyvendinimo iki 2023 m. padėtis.

| 40. | RK skatina įtraukti mokslinių tyrimų sektoriaus atstovus planuojant ir įgyvendinant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos politiką. |
| --- | --- |

40.

RK skatina įtraukti mokslinių tyrimų sektoriaus atstovus planuojant ir įgyvendinant klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos politiką.

Atspari visuomenė

| 41. | Svarbu pažymėti, kad Paryžiaus susitarime pripažįstamas svarbus teigiamas klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių poveikis. |
| --- | --- |

41.

Svarbu pažymėti, kad Paryžiaus susitarime pripažįstamas svarbus teigiamas klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemonių poveikis.

| 42. | RK parengs atskirą nuomonę dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos peržiūros, kurią planuojama atlikti 2017 m. Todėl RK ragina tvirtai įsipareigoti įtraukti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemones bei prisitaikymo prie klimato kaitos aspektus į visas atitinkamas politikos sritis. |
| --- | --- |

42.

RK parengs atskirą nuomonę dėl ES prisitaikymo prie klimato kaitos strategijos peržiūros, kurią planuojama atlikti 2017 m. Todėl RK ragina tvirtai įsipareigoti įtraukti klimato kaitos švelninimo ir prisitaikymo prie jos priemones bei prisitaikymo prie klimato kaitos aspektus į visas atitinkamas politikos sritis.

| 43. | RK atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į galimą neigiamą klimato kaitos poveikį žmonėms ir turtui, regionai ir miestai turėtų turėti galimybes kuo greičiau padidinti savo atsparumą. Tačiau RK pabrėžia, kad prisitaikymui prie klimato kaitos reikia vertikalaus ir horizontalaus bendradarbiavimo ir kad regionai ir miestai turi šiuo tikslu susivienyti. |
| --- | --- |

43.

RK atkreipia dėmesį į tai, kad, atsižvelgiant į galimą neigiamą klimato kaitos poveikį žmonėms ir turtui, regionai ir miestai turėtų turėti galimybes kuo greičiau padidinti savo atsparumą. Tačiau RK pabrėžia, kad prisitaikymui prie klimato kaitos reikia vertikalaus ir horizontalaus bendradarbiavimo ir kad regionai ir miestai turi šiuo tikslu susivienyti.

| 44. | RK palankiai vertina paskelbtą Europos Komisijos veiksmų planą dėl Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programos 2015–2030 m., taip pat atsparumo nelaimėms aspekto įtraukimą į COP 21 susitarimą. Reikėtų dar labiau sustiprinti ryšį tarp atsparios infrastruktūros sukūrimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos, siekiant visais lygmenimis skatinti civilinės saugos tarnybų ir prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų tarpsektorinį koordinavimą. |
| --- | --- |

44.

RK palankiai vertina paskelbtą Europos Komisijos veiksmų planą dėl Sendajaus nelaimių rizikos mažinimo programos 2015–2030 m., taip pat atsparumo nelaimėms aspekto įtraukimą į COP 21 susitarimą. Reikėtų dar labiau sustiprinti ryšį tarp atsparios infrastruktūros sukūrimo ir prisitaikymo prie klimato kaitos, siekiant visais lygmenimis skatinti civilinės saugos tarnybų ir prisitaikymo prie klimato kaitos veiksmų tarpsektorinį koordinavimą.

| 45. | RK ragina didinti informuotumą ir parengti paramos mechanizmus į regionus orientuotoms nacionalinėms prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoms. Jų perkėlimą į nuoseklius regioninius veiksmų planus ir įgyvendinimą vietos lygmeniu reikėtų atidžiai stebėti ir ES lygmeniu nustatyti aiškius kiekvieno etapo tikslus, kurie turėtų būti pasiekiami reguliariais laiko tarpais. |
| --- | --- |

45.

RK ragina didinti informuotumą ir parengti paramos mechanizmus į regionus orientuotoms nacionalinėms prisitaikymo prie klimato kaitos strategijoms. Jų perkėlimą į nuoseklius regioninius veiksmų planus ir įgyvendinimą vietos lygmeniu reikėtų atidžiai stebėti ir ES lygmeniu nustatyti aiškius kiekvieno etapo tikslus, kurie turėtų būti pasiekiami reguliariais laiko tarpais.

ES miestų ir regionų su klimato kaita susijusios veiklos finansavimas

| 46. | Paryžiaus susitarimui įgyvendinti labai svarbus yra finansavimo klausimas ir galimybės gauti finansavimą, visų pirma regionams ir miestams. |
| --- | --- |

46.

Paryžiaus susitarimui įgyvendinti labai svarbus yra finansavimo klausimas ir galimybės gauti finansavimą, visų pirma regionams ir miestams.

| 47. | Nors yra įvairių finansavimo galimybių ES, regionams ir miestams kyla įvairių kliūčių, dėl kurių jie negali naudotis ES lygmeniu turimomis paramos priemonėmis – ES fondų ar Europos investicijų banko (EIB) lėšomis.
  Po daugelio diskusijų Regionų komitete ir su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais Komitetas ragina Europos Komisiją, EIB ir valstybes nares daugiau dėmesio skirti regionų ir miestų tinkamų administracinių gebėjimų vystymui siekiant visapusiškai pasinaudoti viešojo ir privataus finansavimo galimybėmis ES lygmeniu, ypač mažesniems teritoriniams vienetams. |
| --- | --- |

47.

Nors yra įvairių finansavimo galimybių ES, regionams ir miestams kyla įvairių kliūčių, dėl kurių jie negali naudotis ES lygmeniu turimomis paramos priemonėmis – ES fondų ar Europos investicijų banko (EIB) lėšomis.

Po daugelio diskusijų Regionų komitete ir su įvairiais suinteresuotaisiais subjektais Komitetas ragina Europos Komisiją, EIB ir valstybes nares daugiau dėmesio skirti regionų ir miestų tinkamų administracinių gebėjimų vystymui siekiant visapusiškai pasinaudoti viešojo ir privataus finansavimo galimybėmis ES lygmeniu, ypač mažesniems teritoriniams vienetams.

| 48. | ES institucijos taip pat turėtų stengtis užtikrinti komunikaciją ir teikti informaciją apie šias įvairias galimybes. RK įsipareigoja remti Europos Komisiją ir EIB rengiant būtinas tikslines komunikacijos priemones. |
| --- | --- |

48.

ES institucijos taip pat turėtų stengtis užtikrinti komunikaciją ir teikti informaciją apie šias įvairias galimybes. RK įsipareigoja remti Europos Komisiją ir EIB rengiant būtinas tikslines komunikacijos priemones.

| 49. | Komitetas taip pat yra susirūpinęs dėl potencialiai neveiksmingo struktūrinių fondų naudojimo keliose valstybėse narėse. Nors 20 % ES biudžeto skiriama kovai su klimato kaita, įgyvendinant iš struktūrinių fondų finansuojamus projektus reguliariai netaikomas ir netikrinamas joks klimato kriterijus, todėl kyla pavojus, kad ES lėšomis gali būti finansuojami projektai, kurie prieštarauja ES klimato tikslams. Europos Komisija ir valstybės narės turi būti ypač budrios, išanalizuoti šias problemas ir imtis būtinų taisomųjų veiksmų, atsižvelgdamos į technologinio neutralumo principą ir į valstybių narių teisę pasirinkti įvairius energijos šaltinius. |
| --- | --- |

49.

Komitetas taip pat yra susirūpinęs dėl potencialiai neveiksmingo struktūrinių fondų naudojimo keliose valstybėse narėse. Nors 20 % ES biudžeto skiriama kovai su klimato kaita, įgyvendinant iš struktūrinių fondų finansuojamus projektus reguliariai netaikomas ir netikrinamas joks klimato kriterijus, todėl kyla pavojus, kad ES lėšomis gali būti finansuojami projektai, kurie prieštarauja ES klimato tikslams. Europos Komisija ir valstybės narės turi būti ypač budrios, išanalizuoti šias problemas ir imtis būtinų taisomųjų veiksmų, atsižvelgdamos į technologinio neutralumo principą ir į valstybių narių teisę pasirinkti įvairius energijos šaltinius.

| 50. | RK ragina valstybes nares laikytis savo įsipareigojimo palaipsniui panaikinti aplinkai kenksmingas subsidijas. Be to, RK mano, kad vykdant dabartinę apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) reformą reikėtų nustatyti sąžiningą anglies dioksido kainą, kuri nemažintų valstybių narių konkurencingumo, ir mechanizmą, kuriuo naudodamiesi regionai galėtų remti pastangas mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. RK norėtų atkreipti Europos Komisijos ir Tarybos dėmesį į sėkmingą tarp Kalifornijos ir Kvebeko įsteigtos anglies dioksido rinkos pavyzdį. Dabar į vietos ekonomiką reinvestuojami milijardai dolerių įmonių, miestų, miestelių ir piliečių perėjimui prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos remti. RK ragina ES pasekti šiuo pavyzdžiu skirstant kvotas. Jis taip pat ragina valstybes nares leisti regionams aktyviai dalyvauti ATLPS, visų pirma valdant aukcionuose gautų pajamų dalį, ir jas reinvestuoti į tvarius projektus. |
| --- | --- |

50.

RK ragina valstybes nares laikytis savo įsipareigojimo palaipsniui panaikinti aplinkai kenksmingas subsidijas. Be to, RK mano, kad vykdant dabartinę apyvartinių taršos leidimų prekybos sistemos (ATLPS) reformą reikėtų nustatyti sąžiningą anglies dioksido kainą, kuri nemažintų valstybių narių konkurencingumo, ir mechanizmą, kuriuo naudodamiesi regionai galėtų remti pastangas mažinti išmetamą šiltnamio efektą sukeliančių dujų kiekį. RK norėtų atkreipti Europos Komisijos ir Tarybos dėmesį į sėkmingą tarp Kalifornijos ir Kvebeko įsteigtos anglies dioksido rinkos pavyzdį. Dabar į vietos ekonomiką reinvestuojami milijardai dolerių įmonių, miestų, miestelių ir piliečių perėjimui prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų ekonomikos remti. RK ragina ES pasekti šiuo pavyzdžiu skirstant kvotas. Jis taip pat ragina valstybes nares leisti regionams aktyviai dalyvauti ATLPS, visų pirma valdant aukcionuose gautų pajamų dalį, ir jas reinvestuoti į tvarius projektus.

| 51. | ES taip pat turi peržiūrėti savo teisės aktus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas investuoti į atsinaujinančiųjų išteklių energiją; pavyzdžiui, mažesnis biodegalų apmokestinimas šiuo metu laikomas valstybės parama, kurią galima suteikti tik kaip ribotą laiką taikomą išimtį, o tai sukuria neužtikrintas investavimo sąlygas ir administracinę naštą atsinaujinančiųjų išteklių kuro gamintojams ir tiekėjams.
  Kadangi reikia labai daug lėšų, regionai ir miestai turės pritraukti tiek viešojo, tiek privačiojo sektorių finansavimą. Bet yra dar daug neišnaudotų galimybių įmonėms su Paryžiaus susitarimo įgyvendinimu susijusiuose sektoriuose. |
| --- | --- |

51.

ES taip pat turi peržiūrėti savo teisės aktus siekiant sudaryti palankesnes sąlygas investuoti į atsinaujinančiųjų išteklių energiją; pavyzdžiui, mažesnis biodegalų apmokestinimas šiuo metu laikomas valstybės parama, kurią galima suteikti tik kaip ribotą laiką taikomą išimtį, o tai sukuria neužtikrintas investavimo sąlygas ir administracinę naštą atsinaujinančiųjų išteklių kuro gamintojams ir tiekėjams.

Kadangi reikia labai daug lėšų, regionai ir miestai turės pritraukti tiek viešojo, tiek privačiojo sektorių finansavimą. Bet yra dar daug neišnaudotų galimybių įmonėms su Paryžiaus susitarimo įgyvendinimu susijusiuose sektoriuose.

| 52. | Todėl Komitetas ragina regionus ir miestus remti mąstymo keitimą pereinant nuo perspektyvių verslo planų darniam vystymuisi skatinti „subsidijavimo“ prie „finansavimo“. |
| --- | --- |

52.

Todėl Komitetas ragina regionus ir miestus remti mąstymo keitimą pereinant nuo perspektyvių verslo planų darniam vystymuisi skatinti „subsidijavimo“ prie „finansavimo“.

| 53. | Siekiant šio tikslo reikia stiprinti viešojo ir privačiojo sektorių dialogą. Be to, regionai ir miestai turėtų labiau bendradarbiauti su EIB ir bankų sektoriumi, kad daugiau sužinotų apie novatoriškus finansavimo mechanizmus, skirtus mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir atsparumo projektams.
  Todėl RK pabrėžia, kad reguliavimo tikrumas ir nuspėjamumas turi būti laikomi pagrindinėmis sąlygomis šiems projektams įgyvendinti. RK taip pat pabrėžia, kad svarbu keistis geriausios praktikos pavyzdžiais apie tvarumo kriterijų įtraukimą į finansų sektorių. Finansiniai produktai turėtų būti vertinami ir ženklinami atsižvelgiant į kylančią su klimatu susijusią riziką, taip pat prisidėti prie perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, kad būtų galima pateikti rekomendacijų viešiesiems ir privatiems investuotojams. |
| --- | --- |

53.

Siekiant šio tikslo reikia stiprinti viešojo ir privačiojo sektorių dialogą. Be to, regionai ir miestai turėtų labiau bendradarbiauti su EIB ir bankų sektoriumi, kad daugiau sužinotų apie novatoriškus finansavimo mechanizmus, skirtus mažo anglies dioksido kiekio technologijų ir atsparumo projektams.

Todėl RK pabrėžia, kad reguliavimo tikrumas ir nuspėjamumas turi būti laikomi pagrindinėmis sąlygomis šiems projektams įgyvendinti. RK taip pat pabrėžia, kad svarbu keistis geriausios praktikos pavyzdžiais apie tvarumo kriterijų įtraukimą į finansų sektorių. Finansiniai produktai turėtų būti vertinami ir ženklinami atsižvelgiant į kylančią su klimatu susijusią riziką, taip pat prisidėti prie perėjimo prie mažo anglies dioksido kiekio technologijų, kad būtų galima pateikti rekomendacijų viešiesiems ir privatiems investuotojams.

Briuselis, 2016 m. spalio 12 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  http://newsroom.unfccc.int/climate-action/global-climate-action-agenda/.

1

(2)  „Circular Economy Package 2.0: Some ideas to complete the circle“ 2015 m. kovo mėn., European Environmental Bureau http://www.eeb.org/index.cfm?LinkServID 2E1B48-5056-B741-DB594FD34CE970E9

2

European Environmental Bureau

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/49 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/49

---

Europos regionų komiteto nuomonė „ES dviračių transporto gairės“

(2017/C 088/10)

| Pranešėjas: | Kevin Peel (UK/PES), Mančesterio miesto tarybos narys |
| --- | --- |

Pranešėjas:

Kevin Peel (UK/PES), Mančesterio miesto tarybos narys

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Paradigmos pokytis ir ES dviračių transporto gairės

| 1. | primena, kad nuo praėjusio amžiaus šeštojo dešimtmečio daugumoje visos Europos vietovių planuojant susisiekimą, miestus ir žemės naudojimą, pirmenybė sistemingai buvo teikiama individualioms motorizuotoms transporto priemonėms, o ne aktyviam judumui ir viešajam transportui. Automobilis tapo pagrindine susisiekimo priemone net ir daugeliui nedidelių atstumų įveikti. Dėl šios evoliucijos kilo tam tikrų rimtų problemų, visų pirma klimato kaitos, oro taršos, triukšmo, saugumo keliuose, spūsčių, prastos viešųjų erdvių kokybės, žemės naudojimo segregacijos, transporto sektoriaus priklausomybės nuo naftos ir vartotojų perkamosios galios mažėjimo, nepakankamo daugelio gyventojų fizinio aktyvumo ir kt.; dėl pastarosios problemos kyla kitų problemų (pvz., vėlyvas judėjimo įgūdžių formavimasis, nutukimas, dėmesio koncentravimo problemos, ypač vaikų, ir kt.) |
| --- | --- |

1.

primena, kad nuo praėjusio amžiaus šeštojo dešimtmečio daugumoje visos Europos vietovių planuojant susisiekimą, miestus ir žemės naudojimą, pirmenybė sistemingai buvo teikiama individualioms motorizuotoms transporto priemonėms, o ne aktyviam judumui ir viešajam transportui. Automobilis tapo pagrindine susisiekimo priemone net ir daugeliui nedidelių atstumų įveikti. Dėl šios evoliucijos kilo tam tikrų rimtų problemų, visų pirma klimato kaitos, oro taršos, triukšmo, saugumo keliuose, spūsčių, prastos viešųjų erdvių kokybės, žemės naudojimo segregacijos, transporto sektoriaus priklausomybės nuo naftos ir vartotojų perkamosios galios mažėjimo, nepakankamo daugelio gyventojų fizinio aktyvumo ir kt.; dėl pastarosios problemos kyla kitų problemų (pvz., vėlyvas judėjimo įgūdžių formavimasis, nutukimas, dėmesio koncentravimo problemos, ypač vaikų, ir kt.)

| 2. | siekdamas spręsti šias problemas, ragina įgyvendinti transporto ir planavimo ir (arba) žemės naudojimo politikos paradigmos pokytį, todėl reikalinga nauja tvari keliavimo būdų hierarchija, kurioje pirmenybė būtų paskirstyta taip: pirma vieta – greta paskatų ir priemonių aktyvaus judėjimo rūšių (ėjimas arba važiavimas dviračiu) saugumui ir patrauklumui didinti, antra – viešojo transporto skatinimas, trečia – bendro automobilių naudojimo plėtojimas ir paskutinė – asmeninis automobilių naudojimas, taip pat sudarant sąlygas būtinam įvairių transporto rūšių integravimui. Tai turi atsispindėti visuose eismo planavimo aspektuose, įskaitant eismo srautų pirmenybės skyrimą aktyviųjų transporto priemonių naudotojams, investicijas į infrastruktūrą, kelio erdvės paskirstymą, pirmenybę kelių eismo taisyklėse ir kt.; |
| --- | --- |

2.

siekdamas spręsti šias problemas, ragina įgyvendinti transporto ir planavimo ir (arba) žemės naudojimo politikos paradigmos pokytį, todėl reikalinga nauja tvari keliavimo būdų hierarchija, kurioje pirmenybė būtų paskirstyta taip: pirma vieta – greta paskatų ir priemonių aktyvaus judėjimo rūšių (ėjimas arba važiavimas dviračiu) saugumui ir patrauklumui didinti, antra – viešojo transporto skatinimas, trečia – bendro automobilių naudojimo plėtojimas ir paskutinė – asmeninis automobilių naudojimas, taip pat sudarant sąlygas būtinam įvairių transporto rūšių integravimui. Tai turi atsispindėti visuose eismo planavimo aspektuose, įskaitant eismo srautų pirmenybės skyrimą aktyviųjų transporto priemonių naudotojams, investicijas į infrastruktūrą, kelio erdvės paskirstymą, pirmenybę kelių eismo taisyklėse ir kt.;

| 3. | pažymi, kad transporto politikos paradigmos pokyčiui reikalingos bendros visų valdžios lygmenų – nuo vietos ir regioninių iki nacionalinių, Europos ir netgi pasaulinio valdymo – pastangos. Todėl norėtų, kad būtų labiau susieti įvairūs už planavimą atsakingi lygmenys, visų pirma vietose ir regionuose, ir užtikrintas aktyvus visų pilietinės visuomenės narių dalyvavimas, įskaitant įmones, NVO, profesines sąjungas, akademinę bendruomenę ir kt.; |
| --- | --- |

3.

pažymi, kad transporto politikos paradigmos pokyčiui reikalingos bendros visų valdžios lygmenų – nuo vietos ir regioninių iki nacionalinių, Europos ir netgi pasaulinio valdymo – pastangos. Todėl norėtų, kad būtų labiau susieti įvairūs už planavimą atsakingi lygmenys, visų pirma vietose ir regionuose, ir užtikrintas aktyvus visų pilietinės visuomenės narių dalyvavimas, įskaitant įmones, NVO, profesines sąjungas, akademinę bendruomenę ir kt.;

| 4. | pabrėžia, kad regioninio planavimo priemonėse būtina skatinti gerinti prienamumą pėstiesiems ir dviratininkams prie viešojo transporto stotelių, o prie transporto sistemos mazgų numatyti įrengti visiems prieinamas saugias ir patrauklias dviračių stovėjimo vietas ir aikšteles, taip pat bendro naudojimo dviračių sistemas; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad regioninio planavimo priemonėse būtina skatinti gerinti prienamumą pėstiesiems ir dviratininkams prie viešojo transporto stotelių, o prie transporto sistemos mazgų numatyti įrengti visiems prieinamas saugias ir patrauklias dviračių stovėjimo vietas ir aikšteles, taip pat bendro naudojimo dviračių sistemas;

| 5. | atkreipia dėmesį į tai, kad politikos pokyčius ir išteklių skyrimą (tiek žmogiškųjų, tiek finansinių) skatina plačių užmojų politiniai tikslai, todėl pataria Komisijai užsibrėžti tikslą per ateinantį dešimtmetį ES valstybėse narėse padvigubinti dviračių transporto apimtis (nuo dabartinių 7–8 %, kuriuos sudaro kelionės dviračiu, dalį tarp transporto rūšių iki apytiksliai 15 %); |
| --- | --- |

5.

atkreipia dėmesį į tai, kad politikos pokyčius ir išteklių skyrimą (tiek žmogiškųjų, tiek finansinių) skatina plačių užmojų politiniai tikslai, todėl pataria Komisijai užsibrėžti tikslą per ateinantį dešimtmetį ES valstybėse narėse padvigubinti dviračių transporto apimtis (nuo dabartinių 7–8 %, kuriuos sudaro kelionės dviračiu, dalį tarp transporto rūšių iki apytiksliai 15 %);

| 6. | primygtinai ragina Komisiją išanalizuoti dviračių transporto galimybes ES tarp transporto rūšių transporto ilgalaikėje perspektyvoje (2030 m./2040 m./2050 m.), kad būtų galima apskaičiuoti būtinas investicijas ir kitas priemones šiam potencialui išnaudoti ir atlikti išsamią sąnaudų ir naudos analizę. Komisija turėtų pagrįsti šią analizę tokiomis gerai patikrintomis priemonėmis, kaip Pasaulio sveikatos organizacijos sveikatos ekonominio vertinimo priemonė, pagal kurią vertinamas ėjimas ir dviračių transportas, ir toliau jas tobulinti, dviračių transportui taikydama kompleksinį požiūrį, atsižvelgdama į tokius sektorius, kaip ekonomika, aplinka, klimatas, energijos vartojimo efektyvumas, transporto sektorius, švietimas, sveikata, sportas ir kt.; |
| --- | --- |

6.

primygtinai ragina Komisiją išanalizuoti dviračių transporto galimybes ES tarp transporto rūšių transporto ilgalaikėje perspektyvoje (2030 m./2040 m./2050 m.), kad būtų galima apskaičiuoti būtinas investicijas ir kitas priemones šiam potencialui išnaudoti ir atlikti išsamią sąnaudų ir naudos analizę. Komisija turėtų pagrįsti šią analizę tokiomis gerai patikrintomis priemonėmis, kaip Pasaulio sveikatos organizacijos sveikatos ekonominio vertinimo priemonė, pagal kurią vertinamas ėjimas ir dviračių transportas, ir toliau jas tobulinti, dviračių transportui taikydama kompleksinį požiūrį, atsižvelgdama į tokius sektorius, kaip ekonomika, aplinka, klimatas, energijos vartojimo efektyvumas, transporto sektorius, švietimas, sveikata, sportas ir kt.;

| 7. | aktyviai remia Europos Parlamento (1) ir valstybių narių (2) iniciatyvą prašyti Europos Komisijos pateikti Europos gaires arba ES lygmens strateginį dviračių transporto dokumentą. Valstybių narių „Deklaracijoje dėl dviračių transporto, kaip klimatui palankios transporto priemonės“, kuriai buvo pritarta 2015 m. spalio mėn., kai ES Tarybai pirmininkavo Liuksemburgas, taip pat raginama Komisijoje įsteigti Europos dviračių transporto kompetencijos centrą; |
| --- | --- |

7.

aktyviai remia Europos Parlamento (1) ir valstybių narių (2) iniciatyvą prašyti Europos Komisijos pateikti Europos gaires arba ES lygmens strateginį dviračių transporto dokumentą. Valstybių narių „Deklaracijoje dėl dviračių transporto, kaip klimatui palankios transporto priemonės“, kuriai buvo pritarta 2015 m. spalio mėn., kai ES Tarybai pirmininkavo Liuksemburgas, taip pat raginama Komisijoje įsteigti Europos dviračių transporto kompetencijos centrą;

| 8. | palankiai vertina 2014 m. Paryžiaus deklaraciją, priimtą pagal Europos transporto, sveikatos ir aplinkos programą, ir tvirtai pritaria valstybių narių, Pasaulio sveikatos organizacijos, Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos ir kitų suinteresuotųjų subjektų rengiamam Pagrindiniam Europos dviračių transporto skatinimo planui (3); |
| --- | --- |

8.

palankiai vertina 2014 m. Paryžiaus deklaraciją, priimtą pagal Europos transporto, sveikatos ir aplinkos programą, ir tvirtai pritaria valstybių narių, Pasaulio sveikatos organizacijos, Jungtinių Tautų Europos ekonominės komisijos ir kitų suinteresuotųjų subjektų rengiamam Pagrindiniam Europos dviračių transporto skatinimo planui (3);

| 9. | ragina ES dviračių transporto gaires įtraukti į 2018 m. Komisijos darbo programą. Gairėse reikėtų atsižvelgti į tai, kad didėja koordinuotų veiksmų ES lygmeniu poreikis, siekiant padėti išnaudoti dokumentais patvirtintą dviračių transporto naudą aplinkai, sveikatai ir ekonomikai, tuo pat metu užtikrinant, kad šiose gairėse būtų numatytos priemonės, skirtos informuoti apie tokią naudą ir ją viešinti, kad atsirastų važiavimo dviračiu įpročiai arba kultūra; |
| --- | --- |

9.

ragina ES dviračių transporto gaires įtraukti į 2018 m. Komisijos darbo programą. Gairėse reikėtų atsižvelgti į tai, kad didėja koordinuotų veiksmų ES lygmeniu poreikis, siekiant padėti išnaudoti dokumentais patvirtintą dviračių transporto naudą aplinkai, sveikatai ir ekonomikai, tuo pat metu užtikrinant, kad šiose gairėse būtų numatytos priemonės, skirtos informuoti apie tokią naudą ir ją viešinti, kad atsirastų važiavimo dviračiu įpročiai arba kultūra;

| 10. | nurodo, kad, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, strateginis nacionalinio dviračių trasų tinklo plėtojimas priklauso valstybių narių kompetencijai, todėl ES turėtų atlikti pagalbinį vaidmenį, visų pirma kuriant šių tinklų tarpvalstybines jungtis, šalių ir regionų, kuriose žmonės kasdien mažiau važinėja dviračiu, parengtose strategijose, taip pat koordinuojant ir plėtojant Europos dviračių trasų tinklą; |
| --- | --- |

10.

nurodo, kad, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, strateginis nacionalinio dviračių trasų tinklo plėtojimas priklauso valstybių narių kompetencijai, todėl ES turėtų atlikti pagalbinį vaidmenį, visų pirma kuriant šių tinklų tarpvalstybines jungtis, šalių ir regionų, kuriose žmonės kasdien mažiau važinėja dviračiu, parengtose strategijose, taip pat koordinuojant ir plėtojant Europos dviračių trasų tinklą;

| 11. | vis dėlto pabrėžia, kad, visiškai laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, svarbiausias vaidmuo numatant būsimų miesto ir regioninių transporto ir judumo sistemų sąlygas tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes judumas miestuose ir miesto transportas priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai. Šiuo požiūriu patirtis rodo, kad detalius dviračių transporto planus galima įtraukti į vietos transporto strategijas, taip sukuriant plataus užmojo dviračių transporto viziją, kuriai galėtų pritarti bendruomenės. Savo ruožtu, regioninė transporto partnerystė ir strategijos gali būti panaudotos tam, kad dviračių transportas būtų įtrauktas regioninę politiką ir būtų parengtos dviračių transporto rėmimo programos; |
| --- | --- |

11.

vis dėlto pabrėžia, kad, visiškai laikantis subsidiarumo ir proporcingumo principų, svarbiausias vaidmuo numatant būsimų miesto ir regioninių transporto ir judumo sistemų sąlygas tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms, nes judumas miestuose ir miesto transportas priklauso vietos ir regionų valdžios institucijų kompetencijai. Šiuo požiūriu patirtis rodo, kad detalius dviračių transporto planus galima įtraukti į vietos transporto strategijas, taip sukuriant plataus užmojo dviračių transporto viziją, kuriai galėtų pritarti bendruomenės. Savo ruožtu, regioninė transporto partnerystė ir strategijos gali būti panaudotos tam, kad dviračių transportas būtų įtrauktas regioninę politiką ir būtų parengtos dviračių transporto rėmimo programos;

| 12. | todėl primena, kad RK ragina vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviau įsitraukti į sprendimų priėmimo procesą (4), ir mano, kad RK komitetas, kaip vietos ir regionų valdžios institucijų atstovas, turėtų vadovauti diskusijai dėl ES iniciatyvų dviračių transportui skatinti, nes tikimasi, kad miestai ir regionai patirs didžiausią tokių veiksmų naudą; |
| --- | --- |

12.

todėl primena, kad RK ragina vietos ir regionų valdžios institucijas aktyviau įsitraukti į sprendimų priėmimo procesą (4), ir mano, kad RK komitetas, kaip vietos ir regionų valdžios institucijų atstovas, turėtų vadovauti diskusijai dėl ES iniciatyvų dviračių transportui skatinti, nes tikimasi, kad miestai ir regionai patirs didžiausią tokių veiksmų naudą;

| 13. | taip pat mano, kad dviračių transportas yra vienas pagrindinių tvaraus miesto judumo aspektų ir svarbiausias integruotos ES miestų darbotvarkės objektas; |
| --- | --- |

13.

taip pat mano, kad dviračių transportas yra vienas pagrindinių tvaraus miesto judumo aspektų ir svarbiausias integruotos ES miestų darbotvarkės objektas;

Finansavimas

| 14. | atkreipia dėmesį į tai, kad mokslininkai yra pateikę svarių įrodymų, kad investicijų į dviračių infrastruktūrą atsiperkamumas siekia ne mažesnį kaip 5:1 santykį (5). Patiriama įvairiopa ekonominė nauda. Pirma, sukuriama daugiausia vietinių darbo vietų dviračių gamybos ir mažmeninės prekybos, remonto, infrastruktūros statybos arba priežiūros srityse, taip pat tokiose srityse kaip dviračių turizmas bei transportas ir kitos paslaugos. Antra, gerėja visuomenės sveikata, nes didėja fizinis aktyvumas ir susidaro mažiau oro ir triukšmo taršos. Trečia, esant mažiau transporto grūsčių, mažėja užblokuotų kelių, vėlavimų, prarastų darbo valandų ir išeikvoto kuro kiekiai. Tai apskritai padės pagerinti gyvenimo mieste kokybę, kartu padidins miestų patrauklumą. Galiausiai, ekonomine nauda galima laikyti veiksmingesnį žemės naudojimą; |
| --- | --- |

14.

atkreipia dėmesį į tai, kad mokslininkai yra pateikę svarių įrodymų, kad investicijų į dviračių infrastruktūrą atsiperkamumas siekia ne mažesnį kaip 5:1 santykį (5). Patiriama įvairiopa ekonominė nauda. Pirma, sukuriama daugiausia vietinių darbo vietų dviračių gamybos ir mažmeninės prekybos, remonto, infrastruktūros statybos arba priežiūros srityse, taip pat tokiose srityse kaip dviračių turizmas bei transportas ir kitos paslaugos. Antra, gerėja visuomenės sveikata, nes didėja fizinis aktyvumas ir susidaro mažiau oro ir triukšmo taršos. Trečia, esant mažiau transporto grūsčių, mažėja užblokuotų kelių, vėlavimų, prarastų darbo valandų ir išeikvoto kuro kiekiai. Tai apskritai padės pagerinti gyvenimo mieste kokybę, kartu padidins miestų patrauklumą. Galiausiai, ekonomine nauda galima laikyti veiksmingesnį žemės naudojimą;

| 15. | todėl pakartoja transporto ministrų raginimą, išdėstytą „Deklaracijoje dėl dviračių transporto, kaip klimatui palankios transporto priemonės“, parengti strateginį dokumentą ES lygmeniu dėl dviračių transporto, kuriame būtų nurodyta „ES politika ir finansavimo priemonės, kurios jau yra sutelktos arba turėtų būti sutelktos dviračių transporto populiarumui didinti ir skatinti su dviračiais susijusį užimtumą ES, ir įtraukti dviračių transportą į (...) ES politiką ir finansavimo priemones“ (6); |
| --- | --- |

15.

todėl pakartoja transporto ministrų raginimą, išdėstytą „Deklaracijoje dėl dviračių transporto, kaip klimatui palankios transporto priemonės“, parengti strateginį dokumentą ES lygmeniu dėl dviračių transporto, kuriame būtų nurodyta „ES politika ir finansavimo priemonės, kurios jau yra sutelktos arba turėtų būti sutelktos dviračių transporto populiarumui didinti ir skatinti su dviračiais susijusį užimtumą ES, ir įtraukti dviračių transportą į (...) ES politiką ir finansavimo priemones“ (6);

| 16. | be to, ragina parengti perspektyvią ES transporto investicijų politiką, kurią taikant būtų taip pat gerinama visuomenės sveikata ir visiškai atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimą, pasiektą 21-ojoje JTBKKK šalių konferencijoje, ES transporto srities išteklius skirti dviračių transportui (7); |
| --- | --- |

16.

be to, ragina parengti perspektyvią ES transporto investicijų politiką, kurią taikant būtų taip pat gerinama visuomenės sveikata ir visiškai atsižvelgiant į Paryžiaus susitarimą, pasiektą 21-ojoje JTBKKK šalių konferencijoje, ES transporto srities išteklius skirti dviračių transportui (7);

| 17. | siūlo taikyti bendrą taisyklę, kad vykdant kiekvieną susijusį infrastruktūros projektą, kuris yra bendrai finansuojamas su ES, turėtų būti kuo labiau atsižvelgta į dviračių transportą siekiant išvengti galimo neigiamo poveikio dviračių transportui tiesiant kelius, geležinkelius ir kt. (t. y. taikyti principą „dviračių transportas visuose infrastruktūros projektuose“). Be to, Europos Komisijos mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (Judumas siekiant ekonomikos augimo) 2018–2020 m. darbo programose dviračių transportas turėtų būti pristatytas kaip atskiras finansavimo prioritetas; |
| --- | --- |

17.

siūlo taikyti bendrą taisyklę, kad vykdant kiekvieną susijusį infrastruktūros projektą, kuris yra bendrai finansuojamas su ES, turėtų būti kuo labiau atsižvelgta į dviračių transportą siekiant išvengti galimo neigiamo poveikio dviračių transportui tiesiant kelius, geležinkelius ir kt. (t. y. taikyti principą „dviračių transportas visuose infrastruktūros projektuose“). Be to, Europos Komisijos mokslinių tyrimų ir inovacijų programos „Horizontas 2020“ (Judumas siekiant ekonomikos augimo) 2018–2020 m. darbo programose dviračių transportas turėtų būti pristatytas kaip atskiras finansavimo prioritetas;

| 18. | ragina Europos Komisiją nustatyti būtiniausius dviračių transporto infrastruktūros kokybės kriterijus bendrai iš ES lėšų finansuojamiems susijusiems projektams, visų pirma tinklo projektavimo kriterijus, skirtus saugumui, funkcionalumui (įrengimui) ir ženklinimui užtikrinti, kad už Europos mokesčių mokėtojų pinigus būtų užtikrintas tinkamas rezultatas; be to, ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir vietos bei regionų valdžios institucijomis siekiant parengti nacionalines gaires ir geriausios praktikos duomenų bazę bei numatyti keitimąsi žiniomis dėl dviračių transporto infrastruktūros sukūrimo; taip pat prašo Europos Komisijos nustatyti pagrindinių priemonių finansavimo, valdymo ir ekonominio gyvybingumo kriterijus; |
| --- | --- |

18.

ragina Europos Komisiją nustatyti būtiniausius dviračių transporto infrastruktūros kokybės kriterijus bendrai iš ES lėšų finansuojamiems susijusiems projektams, visų pirma tinklo projektavimo kriterijus, skirtus saugumui, funkcionalumui (įrengimui) ir ženklinimui užtikrinti, kad už Europos mokesčių mokėtojų pinigus būtų užtikrintas tinkamas rezultatas; be to, ragina Komisiją bendradarbiauti su valstybėmis narėmis ir vietos bei regionų valdžios institucijomis siekiant parengti nacionalines gaires ir geriausios praktikos duomenų bazę bei numatyti keitimąsi žiniomis dėl dviračių transporto infrastruktūros sukūrimo; taip pat prašo Europos Komisijos nustatyti pagrindinių priemonių finansavimo, valdymo ir ekonominio gyvybingumo kriterijus;

| 19. | siūlo į transeuropinį transporto tinklą įtraukti ilgo nuotolio dviračių takų tinklą „EuroVelo“ (8), taip pagerinant tarpvalstybines jungtis, plėtojant galimybes turizmui ir skatinant geresnį susisiekimą miestuose, ir siūlo Europos infrastruktūros tinklų priemonės lėšas naudoti ir miestų mazgams, pavyzdžiui, miesto ir priemiesčių (greitųjų) dviračio transporto maršrutų kūrimui; |
| --- | --- |

19.

siūlo į transeuropinį transporto tinklą įtraukti ilgo nuotolio dviračių takų tinklą „EuroVelo“ (8), taip pagerinant tarpvalstybines jungtis, plėtojant galimybes turizmui ir skatinant geresnį susisiekimą miestuose, ir siūlo Europos infrastruktūros tinklų priemonės lėšas naudoti ir miestų mazgams, pavyzdžiui, miesto ir priemiesčių (greitųjų) dviračio transporto maršrutų kūrimui;

Kelių eismo saugumas

| 20. | primena, kad avarijų baimė važiuojant dviračiu tarp motorizuotų transporto priemonių prisideda prie plačiai paplitusios nuomonės, kad dviračių transportas yra pavojingas. Ši baimė iš dalies yra nepagrįsta, nes dauguma avarijų yra tik su dviračiais susiję eismo įvykiai, kuriuose nedalyvauja kitos transporto priemonės. Vis tik ši baimė atgraso nuo važiavimo dviračiu ir gali tapti kliūtimi skatinant naudojimąsi dviračiu; |
| --- | --- |

20.

primena, kad avarijų baimė važiuojant dviračiu tarp motorizuotų transporto priemonių prisideda prie plačiai paplitusios nuomonės, kad dviračių transportas yra pavojingas. Ši baimė iš dalies yra nepagrįsta, nes dauguma avarijų yra tik su dviračiais susiję eismo įvykiai, kuriuose nedalyvauja kitos transporto priemonės. Vis tik ši baimė atgraso nuo važiavimo dviračiu ir gali tapti kliūtimi skatinant naudojimąsi dviračiu;

| 21. | primena, kad greičio ribojimas užstatytose teritorijose ir jo laikymosi užtikrinimas yra vienas svarbiausių veiksnių mažinant žuvusiųjų keliuose skaičių. Dviratininkų ir dideliu greičiu važiuojančių motorinių transporto priemonių susidūrimai yra viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurių žūva ir sunkiai sužalojami dviratininkai, todėl RK ragina, kad ES nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms pateiktų rekomendacijų dėl geresnio greičio keliuose reguliavimo ir eismo lėtinimo priemonių įvedimo, be kita ko, nustatant miestų teritorijose gatves, kuriose taikomas 30 km/h (arba 20 mylių/h) bendrasis greičio ribojimas ir atsižvelgiama į dviratininkus, užtikrinant darnų skirtingų eismo dalyvių – pėsčiųjų, dviratininkų, automobilių, sunkiasvorių transporto priemonių, pagalbos tarnybų (greitosios pagalbos, gaisrinės) automobilių – sambūvį. Be to, visose naujose motorinėse keturratėse transporto priemonėse, autobusuose ir sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse palaipsniui, vykdant tipo patvirtinimą, reikėtų įdiegti pažangiąsias greičio reguliavimo sistemas, kad būtų leidžiama važiuoti ES viešaisiais keliais; atkreipia dėmesį į egzistuojantį akivaizdų neatitikimą tarp objektyvaus faktinio važiavimo dviračiu saugumo ir subjektyvaus daugelio žmonių saugumo suvokimo. Šiam neatitikimui sumažinti reikia įgyvendinti visų pirma informavimo ir komunikacijos priemones, pavyzdžiui, organizuoti viešąsias informacines kampanijas. Tik sumažinus baimę važiuoti dviračiu ir tokiu būdu pagerinus subjektyvų saugumo suvokimą, gerai jausis ir neužtikrinti dviratininkai ir pradės naudoti dviratį kaip transporto priemonę; |
| --- | --- |

21.

primena, kad greičio ribojimas užstatytose teritorijose ir jo laikymosi užtikrinimas yra vienas svarbiausių veiksnių mažinant žuvusiųjų keliuose skaičių. Dviratininkų ir dideliu greičiu važiuojančių motorinių transporto priemonių susidūrimai yra viena iš pagrindinių priežasčių, dėl kurių žūva ir sunkiai sužalojami dviratininkai, todėl RK ragina, kad ES nacionalinėms, regionų ir vietos valdžios institucijoms pateiktų rekomendacijų dėl geresnio greičio keliuose reguliavimo ir eismo lėtinimo priemonių įvedimo, be kita ko, nustatant miestų teritorijose gatves, kuriose taikomas 30 km/h (arba 20 mylių/h) bendrasis greičio ribojimas ir atsižvelgiama į dviratininkus, užtikrinant darnų skirtingų eismo dalyvių – pėsčiųjų, dviratininkų, automobilių, sunkiasvorių transporto priemonių, pagalbos tarnybų (greitosios pagalbos, gaisrinės) automobilių – sambūvį. Be to, visose naujose motorinėse keturratėse transporto priemonėse, autobusuose ir sunkiasvorėse krovininėse transporto priemonėse palaipsniui, vykdant tipo patvirtinimą, reikėtų įdiegti pažangiąsias greičio reguliavimo sistemas, kad būtų leidžiama važiuoti ES viešaisiais keliais; atkreipia dėmesį į egzistuojantį akivaizdų neatitikimą tarp objektyvaus faktinio važiavimo dviračiu saugumo ir subjektyvaus daugelio žmonių saugumo suvokimo. Šiam neatitikimui sumažinti reikia įgyvendinti visų pirma informavimo ir komunikacijos priemones, pavyzdžiui, organizuoti viešąsias informacines kampanijas. Tik sumažinus baimę važiuoti dviračiu ir tokiu būdu pagerinus subjektyvų saugumo suvokimą, gerai jausis ir neužtikrinti dviratininkai ir pradės naudoti dviratį kaip transporto priemonę;

| 22. | be to, primena, kad didesnės ir sunkesnės transporto priemonės yra susijusios su neproporcingai daug dviratininkų žūčių, nepaisant santykinai mažo tokių transporto priemonių skaičiaus miesto teritorijose, palyginti su bendru motorinių transporto priemonių skaičiumi; |
| --- | --- |

22.

be to, primena, kad didesnės ir sunkesnės transporto priemonės yra susijusios su neproporcingai daug dviratininkų žūčių, nepaisant santykinai mažo tokių transporto priemonių skaičiaus miesto teritorijose, palyginti su bendru motorinių transporto priemonių skaičiumi;

| 23. | apgailestauja dėl to, kad dviratininkų žūčių skaičius mažėja pernelyg lėtai, ir šiuo atžvilgiu pritaria tam, kad reikia nustatyti sunkių sužalojimų skaičiaus visoje ES mažinimo tikslą ir išsiaiškinti, ar ne per mažai pranešama apie sunkius sužalojimus. Šiuo požiūriu ES dviračių transporto gairės turi būti grindžiamos principu siekti priartėti prie tikslo, kad keliuose žūčių apskritai nebebūtų, ir tapti pasaulio lyderiu dviratininkų saugos ir apsaugos priemonių srityje; |
| --- | --- |

23.

apgailestauja dėl to, kad dviratininkų žūčių skaičius mažėja pernelyg lėtai, ir šiuo atžvilgiu pritaria tam, kad reikia nustatyti sunkių sužalojimų skaičiaus visoje ES mažinimo tikslą ir išsiaiškinti, ar ne per mažai pranešama apie sunkius sužalojimus. Šiuo požiūriu ES dviračių transporto gairės turi būti grindžiamos principu siekti priartėti prie tikslo, kad keliuose žūčių apskritai nebebūtų, ir tapti pasaulio lyderiu dviratininkų saugos ir apsaugos priemonių srityje;

| 24. | ragina laiku peržiūrėti Bendrąjį saugos reglamentą, visų pirma dėl tiesioginio sunkiasvorių krovininių transporto priemonių vairuotojų tiesioginio matymo lauko patobulinimų, kuriuos būtų galima papildyti kitomis privalomomis aktyviosiomis saugos sistemomis, pavyzdžiui, jutikliais, kurie aptiktų dviratininkus, ir automatinėmis stabdymo sistemomis, kad būtų išvengta susidūrimų; |
| --- | --- |

24.

ragina laiku peržiūrėti Bendrąjį saugos reglamentą, visų pirma dėl tiesioginio sunkiasvorių krovininių transporto priemonių vairuotojų tiesioginio matymo lauko patobulinimų, kuriuos būtų galima papildyti kitomis privalomomis aktyviosiomis saugos sistemomis, pavyzdžiui, jutikliais, kurie aptiktų dviratininkus, ir automatinėmis stabdymo sistemomis, kad būtų išvengta susidūrimų;

| 25. | ragina atnaujinti reglamentą dėl motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, susijusio su pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų eismo dalyvių apsauga (9), kad į jį būtų įtrauktos ir tikrinimo procedūros dėl dviratininkų apsaugos susidūrimo su priekine automobilio dalimi atveju; |
| --- | --- |

25.

ragina atnaujinti reglamentą dėl motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, susijusio su pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų eismo dalyvių apsauga (9), kad į jį būtų įtrauktos ir tikrinimo procedūros dėl dviratininkų apsaugos susidūrimo su priekine automobilio dalimi atveju;

| 26. | ragina apsvarstyti galimybę įtraukti konkrečias priemones, kuriomis gerinamas saugus dviračių eismas į esamas ES direktyvas, pavyzdžiui, ES infrastruktūros saugos direktyvą dėl tunelių ir TEN-T infrastruktūros (10) taikymo miesto ir kaimo keliams; |
| --- | --- |

26.

ragina apsvarstyti galimybę įtraukti konkrečias priemones, kuriomis gerinamas saugus dviračių eismas į esamas ES direktyvas, pavyzdžiui, ES infrastruktūros saugos direktyvą dėl tunelių ir TEN-T infrastruktūros (10) taikymo miesto ir kaimo keliams;

Judumas mieste ir išmaniosios transporto sistemos

| 27. | ragina būsimose Komisijos gairėse dėl miestų logistikos (11) pripažinti milžiniškas galimybes perleisti paslaugų ir iki 250 kg prekių gabenimą elektroniniams krovininiams dviračiams ir atitinkamai rekomenduoti, kai tik įmanoma, rinktis prekių pristatymą dviračiais; |
| --- | --- |

27.

ragina būsimose Komisijos gairėse dėl miestų logistikos (11) pripažinti milžiniškas galimybes perleisti paslaugų ir iki 250 kg prekių gabenimą elektroniniams krovininiams dviračiams ir atitinkamai rekomenduoti, kai tik įmanoma, rinktis prekių pristatymą dviračiais;

| 28. | pažymi, kad miesto ir transporto planavimas turi būti glaudžiai koordinuojami ir integruoti su judumu visose srityse; |
| --- | --- |

28.

pažymi, kad miesto ir transporto planavimas turi būti glaudžiai koordinuojami ir integruoti su judumu visose srityse;

| 29. | tvirtina, kad nepaprastai svarbu apie kelių eismo saugumą, kelių eismo taisykles ir konkrečiai dviratininkams taikomas taisykles pradėti mokyti jau mokyklose, nes tai padės sumažinti eismo įvykių, į kuriuos patenka dviratininkai, skaičių; Europos Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas populiarinti išbandytas ir pasiteisinusias vietos mokyklų programas, kurios suburia mokyklas, policiją ir kitus suinteresuotuosius subjektus supažindinant jaunuosius dviratininkus su važinėjimo dviračiu technika ir suteikiant svarbiausią informaciją, kaip įvertinti galimo susidūrimo kelyje jėgą ir greitį, taip pat propaguojant važinėjimo dviračiu, kaip socialinės, sveikatai naudingos ir iš esmės saugios transporto priemonės, pranašumus; |
| --- | --- |

29.

tvirtina, kad nepaprastai svarbu apie kelių eismo saugumą, kelių eismo taisykles ir konkrečiai dviratininkams taikomas taisykles pradėti mokyti jau mokyklose, nes tai padės sumažinti eismo įvykių, į kuriuos patenka dviratininkai, skaičių; Europos Komisija turėtų sudaryti palankesnes sąlygas populiarinti išbandytas ir pasiteisinusias vietos mokyklų programas, kurios suburia mokyklas, policiją ir kitus suinteresuotuosius subjektus supažindinant jaunuosius dviratininkus su važinėjimo dviračiu technika ir suteikiant svarbiausią informaciją, kaip įvertinti galimo susidūrimo kelyje jėgą ir greitį, taip pat propaguojant važinėjimo dviračiu, kaip socialinės, sveikatai naudingos ir iš esmės saugios transporto priemonės, pranašumus;

| 30. | pakartoja RK poziciją, kad nacionalinio ir miesto lygmens eismo mieste reglamentavimas ir kelių naudotojų apmokestinimas gali būti veiksmingos priemonės tarpusavyje konkuruojantiems erdvės mieste poreikiams valdyti ir tokioms svarbioms problemoms, kaip transporto spūstys, tarša ar miesto drieka, spręsti (12), ir pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu būsimose neprivalomose Komisijos gairėse dėl miestų prieinamumo (13) pirmenybė turėtų būti nuosekliai teikiama dviračių transportui; rekomenduoja vietos ir regioninėms valdžios institucijoms dalį iš prieigos ribojimo programų gautų pajamų investuoti į dviračių transportą, kad būtų sukurtos patrauklios alternatyvos automobilių transportui; |
| --- | --- |

30.

pakartoja RK poziciją, kad nacionalinio ir miesto lygmens eismo mieste reglamentavimas ir kelių naudotojų apmokestinimas gali būti veiksmingos priemonės tarpusavyje konkuruojantiems erdvės mieste poreikiams valdyti ir tokioms svarbioms problemoms, kaip transporto spūstys, tarša ar miesto drieka, spręsti (12), ir pabrėžia, kad šiuo atžvilgiu būsimose neprivalomose Komisijos gairėse dėl miestų prieinamumo (13) pirmenybė turėtų būti nuosekliai teikiama dviračių transportui; rekomenduoja vietos ir regioninėms valdžios institucijoms dalį iš prieigos ribojimo programų gautų pajamų investuoti į dviračių transportą, kad būtų sukurtos patrauklios alternatyvos automobilių transportui;

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad važinėjimo dviračiais ir viešojo transporto derinimas yra abipusiai naudingas ir daugiarūšis transportas yra labai svarbus užtikrinant gerai veikiančius ir nenutrūkstamus miesto transporto tinklus; primena RK raginimą privalomai skelbti tvarkaraščius ir kitą kelionės informaciją ir užtikrinti visapusišką prieinamumą visiems ES piliečiams (14), be to plėtoti IT sistemas ir maršrutų planavimo programėles, kuriose būtų atsižvelgta į įvairiarūšio transporto derinimą, ir primygtinai ragina, kad, kalbant apie daugiarūšį transportą, dviračių transporto ir bendro dviračių naudojimo programos būtų visiškai integruotos į techninius standartus, ES teisės aktus ir ES finansuojamas mokslinių tyrimų ir plėtros programas, visų pirma dėl kelionių planavimo, bilietų įsigijimo, transporto priemonių statymo ir kt. Būtina gerinti infrastruktūrą autobusų ir traukinių stotyse ir aplink jas, kad būtų lengviau derinti susisiekimą traukiniais, autobusais ir dviračiais (15); |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į tai, kad važinėjimo dviračiais ir viešojo transporto derinimas yra abipusiai naudingas ir daugiarūšis transportas yra labai svarbus užtikrinant gerai veikiančius ir nenutrūkstamus miesto transporto tinklus; primena RK raginimą privalomai skelbti tvarkaraščius ir kitą kelionės informaciją ir užtikrinti visapusišką prieinamumą visiems ES piliečiams (14), be to plėtoti IT sistemas ir maršrutų planavimo programėles, kuriose būtų atsižvelgta į įvairiarūšio transporto derinimą, ir primygtinai ragina, kad, kalbant apie daugiarūšį transportą, dviračių transporto ir bendro dviračių naudojimo programos būtų visiškai integruotos į techninius standartus, ES teisės aktus ir ES finansuojamas mokslinių tyrimų ir plėtros programas, visų pirma dėl kelionių planavimo, bilietų įsigijimo, transporto priemonių statymo ir kt. Būtina gerinti infrastruktūrą autobusų ir traukinių stotyse ir aplink jas, kad būtų lengviau derinti susisiekimą traukiniais, autobusais ir dviračiais (15);

Elektromobilumas ir viešųjų pirkimų politika

| 32. | siūlo visų valdymo lygmenų elektromobilumo politikoje visada atsižvelgti į elektrinių dviračių transportą; |
| --- | --- |

32.

siūlo visų valdymo lygmenų elektromobilumo politikoje visada atsižvelgti į elektrinių dviračių transportą;

| 33. | pataria Komisijai įtraukti dviračių transportą į savo ES žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijų, taikomų transportui, peržiūrą. Viešųjų pirkimų kriterijai turėtų būti skirti ne tik nežymiems viešųjų pirkėjų perkamų automobilių ir lengvųjų komercinių automobilių patobulinimams, jais taip pat turėtų būti siekiama pereiti prie kitų ekologiškų transporto priemonių, pavyzdžiui, dviračių. Todėl, vadovaujantis ES žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijais, turėtų būti privaloma patikrinti, ar vietoj keleivinių automobilių nebūtų galima nupirkti dviračių (įskaitant elektrinius dviračius), o vietoj lengvųjų komercinių automobilių – krovininių dviračių (įskaitant elektrinius ir pusiau elektrinius krovininius dviračius); taip pat rekomenduoja įtraukti inovatyvius viešųjų pirkimų kriterijus, kad būtų skatinami visi technologinės plėtros aspektai ir jų sklaida valstybėse narėse; |
| --- | --- |

33.

pataria Komisijai įtraukti dviračių transportą į savo ES žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijų, taikomų transportui, peržiūrą. Viešųjų pirkimų kriterijai turėtų būti skirti ne tik nežymiems viešųjų pirkėjų perkamų automobilių ir lengvųjų komercinių automobilių patobulinimams, jais taip pat turėtų būti siekiama pereiti prie kitų ekologiškų transporto priemonių, pavyzdžiui, dviračių. Todėl, vadovaujantis ES žaliųjų viešųjų pirkimų kriterijais, turėtų būti privaloma patikrinti, ar vietoj keleivinių automobilių nebūtų galima nupirkti dviračių (įskaitant elektrinius dviračius), o vietoj lengvųjų komercinių automobilių – krovininių dviračių (įskaitant elektrinius ir pusiau elektrinius krovininius dviračius); taip pat rekomenduoja įtraukti inovatyvius viešųjų pirkimų kriterijus, kad būtų skatinami visi technologinės plėtros aspektai ir jų sklaida valstybėse narėse;

Klimato kaitos švelninimas ir oro kokybė

| 34. | pažymi, kad, siekiant sušvelninti klimato kaitą, įgyvendinti ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus transporto sektoriuje ir pagerinti miestų oro kokybę, reikalingas įvairių politikos sričių kompleksas. Tai apima ir techninius sprendimus, perėjimo prie kitų transporto rūšių politiką ir paskatas vengti nereikalingų kelionių. Plačių užmojų dviračių transporto populiarinimo programos turi būti neatskiriama visų klimato kaitos švelninimo ir oro kokybės strategijų dalis visais valdymo lygmenimis. Ryžtinga dviračių transporto politika taip pat gali padėti įgyvendinti ir 11 Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (16); |
| --- | --- |

34.

pažymi, kad, siekiant sušvelninti klimato kaitą, įgyvendinti ES priklausomybės nuo iškastinio kuro mažinimo tikslus transporto sektoriuje ir pagerinti miestų oro kokybę, reikalingas įvairių politikos sričių kompleksas. Tai apima ir techninius sprendimus, perėjimo prie kitų transporto rūšių politiką ir paskatas vengti nereikalingų kelionių. Plačių užmojų dviračių transporto populiarinimo programos turi būti neatskiriama visų klimato kaitos švelninimo ir oro kokybės strategijų dalis visais valdymo lygmenimis. Ryžtinga dviračių transporto politika taip pat gali padėti įgyvendinti ir 11 Jungtinių Tautų darnaus vystymosi tikslų (16);

Duomenys apie dviračių transportą

| 35. | pabrėžia, kad siekiant priimti informacija pagrįstus sprendimus ir įvertinti politikos ir finansavimo poveikį, būtini patikimi ir palyginami duomenys, todėl rekomenduoja Komisijai (Eurostatui) parengti bendrą duomenų rinkimo metodiką ir suderintas apibrėžtis, kurias vartojant būtų galima rinkti nacionalinius ir miestų duomenis apie dviračių naudojimą; |
| --- | --- |

35.

pabrėžia, kad siekiant priimti informacija pagrįstus sprendimus ir įvertinti politikos ir finansavimo poveikį, būtini patikimi ir palyginami duomenys, todėl rekomenduoja Komisijai (Eurostatui) parengti bendrą duomenų rinkimo metodiką ir suderintas apibrėžtis, kurias vartojant būtų galima rinkti nacionalinius ir miestų duomenis apie dviračių naudojimą;

Dviračių transporto kompetencijos centras Europos Komisijoje ir keitimasis geriausia praktika

| 36. | palankiai vertina už dviračių transportą atsakingo kontaktinio asmens paskyrimą Mobilumo ir transporto generaliniame direktorate (MOVE), tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad vietoj šių pareigų reikėtų sukurti Komisijos masto Dviračių transporto kompetencijos centrą, kuriam turėtų būti skirtas bent vienas etato ekvivalentas; be šio centro, visuose atitinkamuose Komisijos generaliniuose direktoratuose turėtų veikti dviračių transporto kontaktiniai centrai, užtikrinantys veiksmingą tarnybų tarpusavio konsultavimąsi ir Komisijos veiksmų koordinavimą; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina už dviračių transportą atsakingo kontaktinio asmens paskyrimą Mobilumo ir transporto generaliniame direktorate (MOVE), tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad vietoj šių pareigų reikėtų sukurti Komisijos masto Dviračių transporto kompetencijos centrą, kuriam turėtų būti skirtas bent vienas etato ekvivalentas; be šio centro, visuose atitinkamuose Komisijos generaliniuose direktoratuose turėtų veikti dviračių transporto kontaktiniai centrai, užtikrinantys veiksmingą tarnybų tarpusavio konsultavimąsi ir Komisijos veiksmų koordinavimą;

| 37. | prašo Komisijos remti atitinkamų išteklių turintį informacijos centrą, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų prieigą prie geriausios praktikos, atvejų tyrimų, ataskaitų, finansavimo galimybių ir kt. duomenų apie dviračių transportą (17). |
| --- | --- |

37.

prašo Komisijos remti atitinkamų išteklių turintį informacijos centrą, siekiant užtikrinti, kad valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų prieigą prie geriausios praktikos, atvejų tyrimų, ataskaitų, finansavimo galimybių ir kt. duomenų apie dviračių transportą (17).

Briuselis, 2016 m. spalio 12 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  2015/2005(INI) raginama „į kitą 2016 m. Komisijos darbo programą įtraukti ES dviračių transporto gaires“.

1

(2)  Deklaracija dėl dviračių transporto, kaip klimatui palankaus transporto būdo, neformalus ES transporto ministrų susitikimas 2015 m. spalio 7 d. Liuksemburge. http://www.eu2015lu.eu/en/actualites/communiques/2015/10/07-info-transports-declaration-velo/07-Info-Transport-Declaration-of-Luxembourg-on-Cycling-as-a-climate-friendly-Transport-Mode---2015-10-06.pdf.

2

(3)  http://www.unece.org/fileadmin/DAM/thepep/documents/Déclaration_de_Paris_EN.pdf.

3

(4)  Nuomonė „2011 m. baltosios knygos dėl transporto politikos įgyvendinimas“, pranešėjas Spyros Spyridon (EL/EPP) (OL C 195, 2015 6 12, p. 10).

4

(5)  Jungtinės Karalystės Transporto departamentas nustatė, kad dotacijų dviračių transportui naudos ir sąnaudų santykis yra 5,5:1 (Transporto departamentas, Value for Money Assessment for Cycling Grants, 2014 m.), tyrimų bendrovė „Transport and Mobility Leuven“ apskaičiavo, kad investicijų Briuselio regione naudos ir sąnaudų santykis yra 5:1–9:1 („Transport and Mobility Leuven“, Impact et potentiel de l’usage du vélo sur l’économie et l’emploi en Région de Bruxelles-Capitale: Les effets directs et indirects de l’usage du vélo en 2002, 2012 et 2020, 2014 m.), Helsinkyje nustatytas naudos ir sąnaudų santykis yra 8:1 (Helsinkio miestas, Helsinki Bicycle Account, 2015 m.).

5

Value for Money Assessment for Cycling Grants

Impact et potentiel de l’usage du vélo sur l’économie et l’emploi en Région de Bruxelles-Capitale: Les effets directs et indirects de l’usage du vélo en 2002, 2012 et 2020

Helsinki Bicycle Account

(6)  Deklaracijoje minimos šios politikos priemonės: Tvaraus judumo mieste planai 2013 m. Judumo mieste dokumentų rinkinyje, 2011–2020 m. kelių eismo saugumo politikos tikslai, programos CIVITAS 2020, ELTIS, URBACT ir Europos judumo savaitė, taip pat susijusios finansavimo priemonės (įskaitant Europos struktūrinius ir investicinius fondus, programas COSME ir „Horizontas 2020“).

6

(7)  Ši politika apima infrastruktūrą, taip pat tokias judumo paslaugas kaip bendro dviračių naudojimo programos, intelektinės transporto sistemos, dviračiams palankūs riedmenys ir kt.

7

(8)  http://www.eurovelo.org/.

8

(9)  2009 m. sausio 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 78/2009 dėl motorinių transporto priemonių tipo patvirtinimo, susijusio su pėsčiųjų ir kitų pažeidžiamų eismo dalyvių apsauga, iš dalies keičiantis Direktyvą 2007/46/EB ir panaikinantis direktyvas 2003/102/EB bei 2005/66/EB (OL L 35, 2009 2 4, p. 1).

9

(10)  2004 m. balandžio 29 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2004/54/EB dėl transeuropinio kelių tinklo tunelių būtiniausių saugos reikalavimų (OL L 167, 2004 4 30, p. 39), 2008 m. lapkričio 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2008/96/EB dėl kelių infrastruktūros saugumo valdymo (OL L 319, 2008 11 29, p. 59).

10

(11)  http://ec.europa.eu/transport/facts-fundings/tenders/index_en.htm.

11

(12)  Nuomonė „Judumo mieste dokumentų rinkinys“, pranešėjas seras Albert Bore (UK/PES) (OL C 271, 2014 8 19, p. 18).

12

(13)  http://ec.europa.eu/transport/themes/urban/news/2015-11-27-guidance-acces-regulations_en.htm.

13

(14)  Nuomonė „Kelionių daugiarūšiu transportu informacijos, planavimo ir bilietų pardavimo paslaugos“, pranešėjas Petr Osvald (CZ/PES) (OL C 19, 2015 1 21, p. 36).

14

(15)  Projektas „BiTiBi“, remiamas pagal programą „Pažangi energetika Europai“.

15

(16)  Pasaulio dviračių aljansas/Europos dviračių federacija „Dviračių transportas padeda siekti pasaulio tikslų“, 2015 m. https://ecf.com/sites/ecf.com/files/The%20Global%20Goals_internet.pdf.

16

(17)  Daug geriausios praktikos pavyzdžių yra surinkusi miestų judumo stebėjimo tarnyba ELTIS (www.eltis.org).

17

---

III Parengiamieji aktai

REGIONŲ KOMITETAS

119-oji plenarinė sesija, 2016 m. spalio 10–12 d.

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/54 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/54

---

Europos regionų komiteto nuomonė „2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas“

(2017/C 088/11)

| Pranešėjas: | Martin Andreasson (SE/EPP), Vestra Jotalando regiono asamblėjos narys |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas. Valdžios skaitmeninių permainų spartinimas“
  COM(2016) 179 final |

Pranešėjas:

Martin Andreasson (SE/EPP), Vestra Jotalando regiono asamblėjos narys

Pamatiniai dokumentai:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „2016–2020 m. ES e. valdžios veiksmų planas. Valdžios skaitmeninių permainų spartinimas“

COM(2016) 179 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | palankiai vertina bendrus pasiūlymo tikslus ir principus, kuriais siekiama pašalinti esamas bendrosios skaitmeninės rinkos kliūtis ir užkirsti kelią tolesniam susiskaidymui, atsirandančiam modernizuojant viešojo administravimo įstaigas; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina bendrus pasiūlymo tikslus ir principus, kuriais siekiama pašalinti esamas bendrosios skaitmeninės rinkos kliūtis ir užkirsti kelią tolesniam susiskaidymui, atsirandančiam modernizuojant viešojo administravimo įstaigas;

| 2. | pabrėžia lemiamą vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, kurios, viena vertus, modernizuojant administravimo įstaigas vysto ir valdo skaitmeninę infrastruktūrą ir skaitmenines paslaugas visuomenei svarbiose srityse, ir, kita vertus, yra atsakingos už tiesioginį šių paslaugų teikimą piliečiams užtikrinant, kad jos patenkintų lūkesčius vis labiau skaitmenėjančiame pasaulyje; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia lemiamą vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą, kurios, viena vertus, modernizuojant administravimo įstaigas vysto ir valdo skaitmeninę infrastruktūrą ir skaitmenines paslaugas visuomenei svarbiose srityse, ir, kita vertus, yra atsakingos už tiesioginį šių paslaugų teikimą piliečiams užtikrinant, kad jos patenkintų lūkesčius vis labiau skaitmenėjančiame pasaulyje;

| 3. | pabrėžia didelę viešųjų paslaugų, kaip Europos ekonomikos skaitmeninių permainų varomosios jėgos, svarbą neapsiribojant e. valdžios paslaugomis (e. valdžia), ir nurodo, kad nors planuojami pasiūlymai ir apima priemones, susijusias su dauguma piliečių gyvenimo situacijų, tačiau trūksta kultūros ir švietimo srities priemonių; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia didelę viešųjų paslaugų, kaip Europos ekonomikos skaitmeninių permainų varomosios jėgos, svarbą neapsiribojant e. valdžios paslaugomis (e. valdžia), ir nurodo, kad nors planuojami pasiūlymai ir apima priemones, susijusias su dauguma piliečių gyvenimo situacijų, tačiau trūksta kultūros ir švietimo srities priemonių;

| 4. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina modernizuoti viešojo administravimo įstaigas ir valdymo sistemas, kad jos naudojant skaitmenines paslaugas būtų prieinamos piliečiams ir įmonėms, todėl pabrėžia remiąs tolesnį tarpvalstybinį viešųjų paslaugų plėtojimą, visų pirma tų paslaugų, kurios sudaro sąlygas sąveikumui ir informacijos perdavimui, pavyzdžiui, e. viešasis pirkimas, elektroninė atpažintis, e. parašas, elektroninis registruotas pristatymas ir kitos elektroninės valdžios paslaugų sudedamosios dalys (1); |
| --- | --- |

4.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina modernizuoti viešojo administravimo įstaigas ir valdymo sistemas, kad jos naudojant skaitmenines paslaugas būtų prieinamos piliečiams ir įmonėms, todėl pabrėžia remiąs tolesnį tarpvalstybinį viešųjų paslaugų plėtojimą, visų pirma tų paslaugų, kurios sudaro sąlygas sąveikumui ir informacijos perdavimui, pavyzdžiui, e. viešasis pirkimas, elektroninė atpažintis, e. parašas, elektroninis registruotas pristatymas ir kitos elektroninės valdžios paslaugų sudedamosios dalys (1);

| 5. | rekomenduoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios atlieka labai svarbų vaidmenį sėkmingai įgyvendinant suplanuotas priemones, dalyvautų ne tik įgyvendinant veiksmų plane pabrėžtas suplanuotas nacionalines priemones ir instrumentus, bet ir juos rengiant; |
| --- | --- |

5.

rekomenduoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, kurios atlieka labai svarbų vaidmenį sėkmingai įgyvendinant suplanuotas priemones, dalyvautų ne tik įgyvendinant veiksmų plane pabrėžtas suplanuotas nacionalines priemones ir instrumentus, bet ir juos rengiant;

| 6. | siūlo, kad Europos regionų komitetas dalyvautų e. valdžios veiksmų plano valdančiojoje taryboje siekiant, kad ir debatuose būtų atsižvelgta į vietos ir regionų matmenį, nes daugumą socialinių paslaugų teikia vietos ir regionų dalyviai; |
| --- | --- |

6.

siūlo, kad Europos regionų komitetas dalyvautų e. valdžios veiksmų plano valdančiojoje taryboje siekiant, kad ir debatuose būtų atsižvelgta į vietos ir regionų matmenį, nes daugumą socialinių paslaugų teikia vietos ir regionų dalyviai;

Įžanga

| 7. | pritaria Komisijos nuomonei, kad naudojant elektroninės valdžios paslaugas (e. valdžia) administravimas tampa skaidresnis, paprastesnis ir veiksmingesnis; |
| --- | --- |

7.

pritaria Komisijos nuomonei, kad naudojant elektroninės valdžios paslaugas (e. valdžia) administravimas tampa skaidresnis, paprastesnis ir veiksmingesnis;

| 8. | mano, kad dėmesys skiriamas Europos, nacionalinių arba vietos valdžios institucijų valdymo skaitmeninimui yra teigiamas veiksnys, visų pirma daug laiko reikalaujančių administracinių procedūrų supaprastinimo požiūriu, be to, tai leidžia piliečiams sekti teisėkūros procesą, gauti naujausios informacijos jiems tiesiogiai rūpimais klausimais ir aktyviai dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose; |
| --- | --- |

8.

mano, kad dėmesys skiriamas Europos, nacionalinių arba vietos valdžios institucijų valdymo skaitmeninimui yra teigiamas veiksnys, visų pirma daug laiko reikalaujančių administracinių procedūrų supaprastinimo požiūriu, be to, tai leidžia piliečiams sekti teisėkūros procesą, gauti naujausios informacijos jiems tiesiogiai rūpimais klausimais ir aktyviai dalyvauti sprendimų priėmimo procesuose;

| 9. | be to, pritaria Komisijos vertinimui, kad daugelis piliečių ir įmonių vis dar neišnaudoja viso skaitmeninių viešųjų paslaugų potencialo, ir atkreipia dėmesį į skirtingą e. valdžios plėtojimą Europos valstybėse narėse ir regionuose; |
| --- | --- |

9.

be to, pritaria Komisijos vertinimui, kad daugelis piliečių ir įmonių vis dar neišnaudoja viso skaitmeninių viešųjų paslaugų potencialo, ir atkreipia dėmesį į skirtingą e. valdžios plėtojimą Europos valstybėse narėse ir regionuose;

| 10. | atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina veiksmų plano tikslą sutelkti priemones administravimui Europoje modernizuoti; |
| --- | --- |

10.

atsižvelgdamas į tai, palankiai vertina veiksmų plano tikslą sutelkti priemones administravimui Europoje modernizuoti;

| 11. | palankiai vertina dinamišką ir lankstų veiksmų plano modelį, leidžiantį įgyvendinti ir kitas priemones, kurias gali papildyti vietos ir regionų valdžios institucijų dalykinės žinios teikiant skaitmenines viešąsias paslaugas visuomenei svarbiose srityse, pavyzdžiui, švietimo, socialinių paslaugų, ekonomikos, sveikatos, infrastruktūros ir kt.; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina dinamišką ir lankstų veiksmų plano modelį, leidžiantį įgyvendinti ir kitas priemones, kurias gali papildyti vietos ir regionų valdžios institucijų dalykinės žinios teikiant skaitmenines viešąsias paslaugas visuomenei svarbiose srityse, pavyzdžiui, švietimo, socialinių paslaugų, ekonomikos, sveikatos, infrastruktūros ir kt.;

| 12. | pabrėžia skaitmeninio valdymo potencialą daugelyje sričių, įskaitant ir reagavimą į nelaimes; naudojimasis mobiliosiomis technologijomis, internetu ir socialiniais tinklais komunikacijos tikslais gali labai praversti ne tik duomenims rinkti, skleisti ir koordinuoti, bet ir demokratinei atskaitomybei bei skaidrumui paremti; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia skaitmeninio valdymo potencialą daugelyje sričių, įskaitant ir reagavimą į nelaimes; naudojimasis mobiliosiomis technologijomis, internetu ir socialiniais tinklais komunikacijos tikslais gali labai praversti ne tik duomenims rinkti, skleisti ir koordinuoti, bet ir demokratinei atskaitomybei bei skaidrumui paremti;

| 13. | pabrėžia veiksmų plano tikslo remti viešojo sektoriaus modernizavimo priemones svarbą. Kad tai būtų veiksminga, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų dalyvauti darbe ir turėti galimybę nesunkiai pasinaudoti ES programų finansavimo šaltiniais ir paramos priemonėmis, kurios koordinuojamos pagal veiksmų planą; |
| --- | --- |

13.

pabrėžia veiksmų plano tikslo remti viešojo sektoriaus modernizavimo priemones svarbą. Kad tai būtų veiksminga, vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų dalyvauti darbe ir turėti galimybę nesunkiai pasinaudoti ES programų finansavimo šaltiniais ir paramos priemonėmis, kurios koordinuojamos pagal veiksmų planą;

Tikslai ir principai

| 14. | remia Komisijos tikslą, kad iki 2020 m. viešojo administravimo įstaigos ir viešosios institucijos Europos Sąjungoje taptų atviros, veiksmingos bei integracinės ir nevaržomos sienų teiktų pritaikytas asmeninėms reikmėms, klientams patogias, tiesiogines skaitmenines viešąsias paslaugas visiems piliečiams ir įmonėms ES; |
| --- | --- |

14.

remia Komisijos tikslą, kad iki 2020 m. viešojo administravimo įstaigos ir viešosios institucijos Europos Sąjungoje taptų atviros, veiksmingos bei integracinės ir nevaržomos sienų teiktų pritaikytas asmeninėms reikmėms, klientams patogias, tiesiogines skaitmenines viešąsias paslaugas visiems piliečiams ir įmonėms ES;

| 15. | sutinka, kad skaidrus administravimas, kai skaidriai ir saugiai tvarkomi duomenys ir teikiamos paslaugos, yra svarbus siekiant padidinti skaidrumą ir veiksmingumą; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti aukštą tam tikros informacijos, kurią tvarko viešosios institucijos, apsaugos lygį; |
| --- | --- |

15.

sutinka, kad skaidrus administravimas, kai skaidriai ir saugiai tvarkomi duomenys ir teikiamos paslaugos, yra svarbus siekiant padidinti skaidrumą ir veiksmingumą; kartu atkreipia dėmesį į tai, kad būtina užtikrinti aukštą tam tikros informacijos, kurią tvarko viešosios institucijos, apsaugos lygį;

| 16. | palankiai vertina standartinio paslaugų skaitmeninimo principą, pagal kurį viešojo administravimo įstaigos turėtų teikti paslaugas visų pirma skaitmeniniu būdu, todėl pabrėžia, kad būtinos tikslingos, ilgalaikės ir struktūruotos pastangos siekiant padidinti skaitmeninį dalyvavimą, kad kuo daugiau žmonių galėtų naudotis infrastruktūra ir turėtų įgūdžių, reikalingų norint naudotis skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis; |
| --- | --- |

16.

palankiai vertina standartinio paslaugų skaitmeninimo principą, pagal kurį viešojo administravimo įstaigos turėtų teikti paslaugas visų pirma skaitmeniniu būdu, todėl pabrėžia, kad būtinos tikslingos, ilgalaikės ir struktūruotos pastangos siekiant padidinti skaitmeninį dalyvavimą, kad kuo daugiau žmonių galėtų naudotis infrastruktūra ir turėtų įgūdžių, reikalingų norint naudotis skaitmeninimo teikiamomis galimybėmis;

| 17. | pritaria vienkartinio duomenų pateikimo principui, kuriuo remiantis siekiama, kad viešojo administravimo įstaigos užtikrintų, kad piliečiai ir įmonės tą pačią informaciją joms pateiktų tik vieną kartą; |
| --- | --- |

17.

pritaria vienkartinio duomenų pateikimo principui, kuriuo remiantis siekiama, kad viešojo administravimo įstaigos užtikrintų, kad piliečiai ir įmonės tą pačią informaciją joms pateiktų tik vieną kartą;

| 18. | kartu atkreipia dėmesį į teisinius, techninius ir organizacinius sunkumus, kuriuos reikia įveikti norint informaciją naudoti pakartotinai; šiuo požiūriu palankiai vertina inicijuojamą bandomąjį projektą remiantis tarpvalstybiniu mastu įgyvendinamu principu, pagal kurį valdžios institucijų reikalaujamus duomenis įmonėms pakaks pateikti vieną kartą; mano, kad bandomuoju laikotarpiu reikėtų išanalizuoti intensyvius įmonių ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

18.

kartu atkreipia dėmesį į teisinius, techninius ir organizacinius sunkumus, kuriuos reikia įveikti norint informaciją naudoti pakartotinai; šiuo požiūriu palankiai vertina inicijuojamą bandomąjį projektą remiantis tarpvalstybiniu mastu įgyvendinamu principu, pagal kurį valdžios institucijų reikalaujamus duomenis įmonėms pakaks pateikti vieną kartą; mano, kad bandomuoju laikotarpiu reikėtų išanalizuoti intensyvius įmonių ryšius su vietos ir regionų valdžios institucijomis;

| 19. | mano, kad vertėtų apsvarstyti galimybę įgyvendinti tokias novatoriškas e. valdžios koncepcijas kaip e. gyvenamoji vieta, suteikiant piliečiams ir įmonėms prieigą prie tam tikrų paslaugų nereikalaujant faktinės gyvenamosios vietos. Dėl to mažėja popierizmo ir ji tampa patrauklesnė užsienio bendrovėms investuoti; |
| --- | --- |

19.

mano, kad vertėtų apsvarstyti galimybę įgyvendinti tokias novatoriškas e. valdžios koncepcijas kaip e. gyvenamoji vieta, suteikiant piliečiams ir įmonėms prieigą prie tam tikrų paslaugų nereikalaujant faktinės gyvenamosios vietos. Dėl to mažėja popierizmo ir ji tampa patrauklesnė užsienio bendrovėms investuoti;

| 20. | pripažįsta, kad įtraukumo principas kuriant skaitmeninį turinį ir paslaugas yra naudingas visiems naudotojams, ypač neįgaliesiems. Todėl svarbu tęsti bendradarbiavimą ir mokslinius tyrimus esamiems standartams atnaujinti, siekiant neatsilikti nuo technologinės raidos; |
| --- | --- |

20.

pripažįsta, kad įtraukumo principas kuriant skaitmeninį turinį ir paslaugas yra naudingas visiems naudotojams, ypač neįgaliesiems. Todėl svarbu tęsti bendradarbiavimą ir mokslinius tyrimus esamiems standartams atnaujinti, siekiant neatsilikti nuo technologinės raidos;

| 21. | pritaria principui, kad viešojo administravimo įstaigos turėtų skaidriai ir įtraukiai tarpusavyje keistis informacija ir duomenimis, taip pat su piliečiais ir įmonėmis; kartu pabrėžia, kad pavienės institucijos turi turėti tam tikrų dalykinių žinių, kad galėtų nuspręsti, kokia informacija galėtų būti viešai prieinama, o kokia – saugoma; |
| --- | --- |

21.

pritaria principui, kad viešojo administravimo įstaigos turėtų skaidriai ir įtraukiai tarpusavyje keistis informacija ir duomenimis, taip pat su piliečiais ir įmonėmis; kartu pabrėžia, kad pavienės institucijos turi turėti tam tikrų dalykinių žinių, kad galėtų nuspręsti, kokia informacija galėtų būti viešai prieinama, o kokia – saugoma;

| 22. | remia standartinio paslaugų tarpvalstybiškumo principą, taikomą viešojo administravimo įstaigų teikiamoms skaitmeninėms viešosioms paslaugoms, ir atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtent pasienio regionuose gali atlikti labai svarbų vaidmenį nustatant ir kuriant susijusias veiksmingas ir sklandžiai teikiamas tarpvalstybines paslaugas; |
| --- | --- |

22.

remia standartinio paslaugų tarpvalstybiškumo principą, taikomą viešojo administravimo įstaigų teikiamoms skaitmeninėms viešosioms paslaugoms, ir atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos būtent pasienio regionuose gali atlikti labai svarbų vaidmenį nustatant ir kuriant susijusias veiksmingas ir sklandžiai teikiamas tarpvalstybines paslaugas;

| 23. | pritaria standartinio paslaugų sąveikumo principui, kuris yra pagrindinis veiksnys siekiant pasinaudoti skaitmeninimo galimybėmis; |
| --- | --- |

23.

pritaria standartinio paslaugų sąveikumo principui, kuris yra pagrindinis veiksnys siekiant pasinaudoti skaitmeninimo galimybėmis;

| 24. | pritaria Komisijai, kad dar skaitmeninių paslaugų projektavimo etape reikėtų atsižvelgti į asmens duomenų ir privatumo apsaugą ir IT saugumą, nes pasitikėjimo skaitmeninėmis paslaugomis stoka vis dar kliudo kurti e. valdžią; |
| --- | --- |

24.

pritaria Komisijai, kad dar skaitmeninių paslaugų projektavimo etape reikėtų atsižvelgti į asmens duomenų ir privatumo apsaugą ir IT saugumą, nes pasitikėjimo skaitmeninėmis paslaugomis stoka vis dar kliudo kurti e. valdžią;

| 25. | kartu pabrėžia, kad standartinio paslaugų tarpvalstybiškumo principo taikymas e. valdžios paslaugoms ir viešojo administravimo institucijų sąveikumas neturėtų pakeisti gerai veikiančių nacionalinių, regionų ir vietos sistemų, o veikiau suteikti apžvalgą apie standartus ir specifikacijas, kurias valdžios institucijos galėtų taikyti sąveikumui užtikrinti, kai prireiks atnaujinti jų turimas sistemas; |
| --- | --- |

25.

kartu pabrėžia, kad standartinio paslaugų tarpvalstybiškumo principo taikymas e. valdžios paslaugoms ir viešojo administravimo institucijų sąveikumas neturėtų pakeisti gerai veikiančių nacionalinių, regionų ir vietos sistemų, o veikiau suteikti apžvalgą apie standartus ir specifikacijas, kurias valdžios institucijos galėtų taikyti sąveikumui užtikrinti, kai prireiks atnaujinti jų turimas sistemas;

| 26. | nurodo, kad visos organizacijos, tvarkančios bet kokio pobūdžio neskelbtinus duomenis, turi užtikrinti nuolatinį duomenų klasifikavimą ir saugumą. Ši nuostata ypač svarbi atsižvelgiant į tai, kad gerai apgalvoti įsilaužimai, kibernetinis karas ir kibernetinis terorizmas gali padaryti labai daug žalos. Kad ir kaip būtų svarbu užtikrinti skaidrumą, tačiau visi duomenys, kurie laikomi saugotinais, turi būti iš tikrųjų deramai apsaugoti. Kai kuriais išskirtinais atvejais tai gali reikšti, kad duomenys arba visa sistema turi būti saugoma fiziškai izoliuota nuo interneto; |
| --- | --- |

26.

nurodo, kad visos organizacijos, tvarkančios bet kokio pobūdžio neskelbtinus duomenis, turi užtikrinti nuolatinį duomenų klasifikavimą ir saugumą. Ši nuostata ypač svarbi atsižvelgiant į tai, kad gerai apgalvoti įsilaužimai, kibernetinis karas ir kibernetinis terorizmas gali padaryti labai daug žalos. Kad ir kaip būtų svarbu užtikrinti skaidrumą, tačiau visi duomenys, kurie laikomi saugotinais, turi būti iš tikrųjų deramai apsaugoti. Kai kuriais išskirtinais atvejais tai gali reikšti, kad duomenys arba visa sistema turi būti saugoma fiziškai izoliuota nuo interneto;

| 27. | todėl palankiai vertina teisinės sistemos, kuri taps Bendrojo duomenų apsaugos reglamento pagrindu, derinimą, tačiau atkreipia dėmesį į pasaulinę konkurenciją šioje srityje ir pabrėžia teisinių sąlygų, kurios nelėtintų naujų sprendimų ir paslaugų kūrimo tempo, svarbą; |
| --- | --- |

27.

todėl palankiai vertina teisinės sistemos, kuri taps Bendrojo duomenų apsaugos reglamento pagrindu, derinimą, tačiau atkreipia dėmesį į pasaulinę konkurenciją šioje srityje ir pabrėžia teisinių sąlygų, kurios nelėtintų naujų sprendimų ir paslaugų kūrimo tempo, svarbą;

| 28. | pabrėžia, kad praktinės gairės dėl duomenų apsaugos reglamento naudojimo yra svarbios ir kad būtina užtikrinti visų subjektų dalyvavimą svarstant nuosavybės teises ir atsakomybę tvarkant asmens duomenis; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad praktinės gairės dėl duomenų apsaugos reglamento naudojimo yra svarbios ir kad būtina užtikrinti visų subjektų dalyvavimą svarstant nuosavybės teises ir atsakomybę tvarkant asmens duomenis;

| 29. | atkreipia dėmesį į Komisijos vaidmenį kuriant pamatines sąveikumo ir derinimo sąlygas, leidžiančias keistis informacija, kuria grindžiami minėti principai; |
| --- | --- |

29.

atkreipia dėmesį į Komisijos vaidmenį kuriant pamatines sąveikumo ir derinimo sąlygas, leidžiančias keistis informacija, kuria grindžiami minėti principai;

Politiniai prioritetai

| 30. | pažymi, kad Europoje vis dar esama gyventojų grupių, kurios neturi prieigos prie interneto arba neturi pakankamai skaitmeninių įgūdžių, kad galėtų naudotis skaitmeninėmis paslaugomis; dėl šios priežasties reikia aktyviai imtis veiksmų skaitmeniniam dalyvavimui sustiprinti; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad Europoje vis dar esama gyventojų grupių, kurios neturi prieigos prie interneto arba neturi pakankamai skaitmeninių įgūdžių, kad galėtų naudotis skaitmeninėmis paslaugomis; dėl šios priežasties reikia aktyviai imtis veiksmų skaitmeniniam dalyvavimui sustiprinti;

| 31. | pabrėžia, kad visose srityse būtini patikimi, labai efektyvūs ir įperkami tinklai, kad visi piliečiai ir įmonės turėtų prieigą prie šiuolaikinių viešųjų skaitmeninių paslaugų ir galėtų optimaliai naudotis kitos kartos technologijomis (daiktų internetas, didieji duomenys, e. sveikata, pažangieji miestai ir kt.); |
| --- | --- |

31.

pabrėžia, kad visose srityse būtini patikimi, labai efektyvūs ir įperkami tinklai, kad visi piliečiai ir įmonės turėtų prieigą prie šiuolaikinių viešųjų skaitmeninių paslaugų ir galėtų optimaliai naudotis kitos kartos technologijomis (daiktų internetas, didieji duomenys, e. sveikata, pažangieji miestai ir kt.);

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad Europos ir nacionaliniu lygmeniu turi būti nuosekliai ir nuolat plėtojamos paramos galimybės, siekiant paremti sparčiojo plačiajuosčio ryšio plėtrą visose srityse, ypač regionų kaimiškosiose vietovėse, kur rinka dėl nepakankamo rentabilumo neskatina plėtros; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į tai, kad Europos ir nacionaliniu lygmeniu turi būti nuosekliai ir nuolat plėtojamos paramos galimybės, siekiant paremti sparčiojo plačiajuosčio ryšio plėtrą visose srityse, ypač regionų kaimiškosiose vietovėse, kur rinka dėl nepakankamo rentabilumo neskatina plėtros;

| 33. | pabrėžia, kad siekiant modernizuoti viešojo administravimo įstaigas reikia susitarti dėl bendrų standartų ir techninių specifikacijų, kurios turi būti parengtos kartu su visais susijusiais dalyviais; tai leistų užtikrinti pakartotinai naudojamas ir veiksmingas skaitmenines didelio sąveikumo paslaugas; |
| --- | --- |

33.

pabrėžia, kad siekiant modernizuoti viešojo administravimo įstaigas reikia susitarti dėl bendrų standartų ir techninių specifikacijų, kurios turi būti parengtos kartu su visais susijusiais dalyviais; tai leistų užtikrinti pakartotinai naudojamas ir veiksmingas skaitmenines didelio sąveikumo paslaugas;

| 34. | palankiai vertina paskelbtą ketinimą persvarstyti Europos sąveikumo sistemą ir ragina Komisiją toliau skatinti viešojo administravimo įstaigas laikytis sistemos rekomendacijų; |
| --- | --- |

34.

palankiai vertina paskelbtą ketinimą persvarstyti Europos sąveikumo sistemą ir ragina Komisiją toliau skatinti viešojo administravimo įstaigas laikytis sistemos rekomendacijų;

| 35. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos Europos sąveikumo sistemoje turėtų būti laikomos ne tik tarpvalstybinių standartų ir paslaugų naudotojomis, bet ir svarbiomis kūrėjomis; |
| --- | --- |

35.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos Europos sąveikumo sistemoje turėtų būti laikomos ne tik tarpvalstybinių standartų ir paslaugų naudotojomis, bet ir svarbiomis kūrėjomis;

| 36. | palankiai vertina tai, kad Komisija planuoja sukurti viešiesiems pirkimams skirtų IRT standartų Europos katalogo prototipą, ir pabrėžia lemiamą viešųjų pirkimų svarbą, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijoms, siekiant išvengti orientavimosi į vieną gamintoją ar paslaugos teikėją ir sudaryti sąlygas taikyti labai sąveikius ir novatoriškus sprendimus ir paslaugas; |
| --- | --- |

36.

palankiai vertina tai, kad Komisija planuoja sukurti viešiesiems pirkimams skirtų IRT standartų Europos katalogo prototipą, ir pabrėžia lemiamą viešųjų pirkimų svarbą, visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijoms, siekiant išvengti orientavimosi į vieną gamintoją ar paslaugos teikėją ir sudaryti sąlygas taikyti labai sąveikius ir novatoriškus sprendimus ir paslaugas;

| 37. | ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis siekiant paremti visišką e. viešojo pirkimo įgyvendinimą iki 2019 m., visų pirma dėl to, kad vietos ir regionų lygmeniu gali kilti įgyvendinimo užtikrinimo problemų; bus ypač svarbu bendradarbiauti ne tik su vietos ir regionų valdžios institucijomis, bet ir privačiuoju sektoriumi, siekiant išnaudoti visą sutaupytų lėšų, kurios gali būti gautos iš viešojo pirkimo rinkos ir gali siekti daugiau kaip 2 trln. eurų, potencialą; |
| --- | --- |

37.

ragina Komisiją glaudžiau bendradarbiauti su vietos ir regionų valdžios institucijomis siekiant paremti visišką e. viešojo pirkimo įgyvendinimą iki 2019 m., visų pirma dėl to, kad vietos ir regionų lygmeniu gali kilti įgyvendinimo užtikrinimo problemų; bus ypač svarbu bendradarbiauti ne tik su vietos ir regionų valdžios institucijomis, bet ir privačiuoju sektoriumi, siekiant išnaudoti visą sutaupytų lėšų, kurios gali būti gautos iš viešojo pirkimo rinkos ir gali siekti daugiau kaip 2 trln. eurų, potencialą;

| 38. | nurodo, kad elektroninė atpažintis yra labai svarbi saugių, veiksmingų ir prieinamų viešųjų skaitmeninių paslaugų prielaida, ir palankiai vertina tai, kad Komisija ketina imtis priemonių spartinti eIDAS paslaugų diegimą (2); |
| --- | --- |

38.

nurodo, kad elektroninė atpažintis yra labai svarbi saugių, veiksmingų ir prieinamų viešųjų skaitmeninių paslaugų prielaida, ir palankiai vertina tai, kad Komisija ketina imtis priemonių spartinti eIDAS paslaugų diegimą (2);

| 39. | atkreipia dėmesį į tai, kad su sąveikumu ir standartais susijusiam darbui reikia laiko ir toliaregiško mąstymo, taip pat pakankamo ilgalaikio finansavimo; |
| --- | --- |

39.

atkreipia dėmesį į tai, kad su sąveikumu ir standartais susijusiam darbui reikia laiko ir toliaregiško mąstymo, taip pat pakankamo ilgalaikio finansavimo;

| 40. | todėl palankiai vertina tai, kad Komisija informuos, kaip ketinama užtikrinti ilgalaikį tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų tvarumą. Tai yra būtina siekiant sustiprinti pasitikėjimą paslaugomis ir jų techniniais aspektais ir užtikrinti, kad su šiomis pastangomis susijusios priemonės nebuvo įgyvendintos veltui; |
| --- | --- |

40.

todėl palankiai vertina tai, kad Komisija informuos, kaip ketinama užtikrinti ilgalaikį tarpvalstybinių skaitmeninių paslaugų tvarumą. Tai yra būtina siekiant sustiprinti pasitikėjimą paslaugomis ir jų techniniais aspektais ir užtikrinti, kad su šiomis pastangomis susijusios priemonės nebuvo įgyvendintos veltui;

| 41. | mano, kad viešosios institucijos, bendradarbiaudamos su privačiuoju ir ne pelno sektoriais, turėtų dirbti kartu, kad užtikrintų tinkamai prieinamą infrastruktūrą, tačiau ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kaip yra sudėtinga nustatyti tinkamą sistemų ir technikos skaitmeninėje ekosistemoje atnaujinimo grafiką, nuodugniai išanalizuoti, kokios būtų galimo reguliaraus pakeitimo principo nustatymo pasekmės ir apribojimai; |
| --- | --- |

41.

mano, kad viešosios institucijos, bendradarbiaudamos su privačiuoju ir ne pelno sektoriais, turėtų dirbti kartu, kad užtikrintų tinkamai prieinamą infrastruktūrą, tačiau ragina Komisiją, atsižvelgiant į tai, kaip yra sudėtinga nustatyti tinkamą sistemų ir technikos skaitmeninėje ekosistemoje atnaujinimo grafiką, nuodugniai išanalizuoti, kokios būtų galimo reguliaraus pakeitimo principo nustatymo pasekmės ir apribojimai;

| 42. | palankiai vertina Komisijos ketinimą Europos e. teisingumo portalą padaryti vieno langelio principu veikiančiu centru, susiejančiu įvairią informaciją ir funkcijas, pavyzdžiui, komunikaciją ir su teisingumu Europoje bei teisminėmis procedūromis susijusios informacijos ir praktikos, taip pat informacijos apie įmones paiešką ir nemokumo registrus; |
| --- | --- |

42.

palankiai vertina Komisijos ketinimą Europos e. teisingumo portalą padaryti vieno langelio principu veikiančiu centru, susiejančiu įvairią informaciją ir funkcijas, pavyzdžiui, komunikaciją ir su teisingumu Europoje bei teisminėmis procedūromis susijusios informacijos ir praktikos, taip pat informacijos apie įmones paiešką ir nemokumo registrus;

| 43. | palankiai vertina privalomo visų valstybių narių verslo duomenų registrų sujungimo darbą, nes įmonės vis dažniau veikia kelete šalių ir informacijos apie įmones poreikis ir paklausa tarpvalstybinėje aplinkoje didėja, ypač Europos pasienio regionuose; |
| --- | --- |

43.

palankiai vertina privalomo visų valstybių narių verslo duomenų registrų sujungimo darbą, nes įmonės vis dažniau veikia kelete šalių ir informacijos apie įmones poreikis ir paklausa tarpvalstybinėje aplinkoje didėja, ypač Europos pasienio regionuose;

| 44. | atsižvelgdamas į tai taip pat palankiai vertina, kad Komisija toliau plėtos elektronines nemokumo registrų jungtis, kad vidaus rinkoje padidėtų skaidrumas ir teisinis tikrumas ir būtų užkirstas kelias palankesnio teisinio reglamentavimo ieškojimui; |
| --- | --- |

44.

atsižvelgdamas į tai taip pat palankiai vertina, kad Komisija toliau plėtos elektronines nemokumo registrų jungtis, kad vidaus rinkoje padidėtų skaidrumas ir teisinis tikrumas ir būtų užkirstas kelias palankesnio teisinio reglamentavimo ieškojimui;

| 45. | remia iniciatyvą, kuria siekiama skatinti skaitmeninių sprendimų naudojimą per visą įmonės gyvavimo ciklą, ir tikisi, kad šia iniciatyva taip pat bus mažinama įmonėms tenkanti administracinė našta; |
| --- | --- |

45.

remia iniciatyvą, kuria siekiama skatinti skaitmeninių sprendimų naudojimą per visą įmonės gyvavimo ciklą, ir tikisi, kad šia iniciatyva taip pat bus mažinama įmonėms tenkanti administracinė našta;

| 46. | palankiai vertina tai, kad Komisija pateiks pasiūlymus, kuriais bus išplėsta bendro elektroninio mechanizmo naudojimo sritis įtraukiant PVM registravimą ir mokėjimą, ir ragina tikslingai plėtoti sudėtingas PVM taisykles siekiant palengvinti tarpvalstybinę prekybą internetu. Tai būtų ypač naudinga mažoms ir labai mažoms įmonėms, nes joms įveikti su sudėtingomis taisyklėmis susijusią administracinę naštą yra sunkiau nei didelėms įmonėms; |
| --- | --- |

46.

palankiai vertina tai, kad Komisija pateiks pasiūlymus, kuriais bus išplėsta bendro elektroninio mechanizmo naudojimo sritis įtraukiant PVM registravimą ir mokėjimą, ir ragina tikslingai plėtoti sudėtingas PVM taisykles siekiant palengvinti tarpvalstybinę prekybą internetu. Tai būtų ypač naudinga mažoms ir labai mažoms įmonėms, nes joms įveikti su sudėtingomis taisyklėmis susijusią administracinę naštą yra sunkiau nei didelėms įmonėms;

| 47. | remia siekį palengvinti piliečių tarpvalstybinį judumą sukuriant elektroninių socialinės apsaugos informacijos mainų (EESSI) sistemą ir užtikrinant informacijos apie darbo ieškančius asmenis ir darbdavius ES mainus (EURES). |
| --- | --- |

47.

remia siekį palengvinti piliečių tarpvalstybinį judumą sukuriant elektroninių socialinės apsaugos informacijos mainų (EESSI) sistemą ir užtikrinant informacijos apie darbo ieškančius asmenis ir darbdavius ES mainus (EURES).

| 48. | palankiai vertina ES iniciatyvas sudaryti sąlygas tarpvalstybiniams sveikatos duomenų ir paslaugų mainams, įskaitant elektroniniams receptams skirtas sąveikias sistemas, kurie didina pacientų saugumą, atitinka Direktyvą dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas (3) įgyvendinimo ir didina sveikatos priežiūros kokybę ir veiksmingumą; |
| --- | --- |

48.

palankiai vertina ES iniciatyvas sudaryti sąlygas tarpvalstybiniams sveikatos duomenų ir paslaugų mainams, įskaitant elektroniniams receptams skirtas sąveikias sistemas, kurie didina pacientų saugumą, atitinka Direktyvą dėl pacientų teisių į tarpvalstybines sveikatos priežiūros paslaugas (3) įgyvendinimo ir didina sveikatos priežiūros kokybę ir veiksmingumą;

| 49. | pritaria Komisijos nuomonei, kad piliečiai ir įmonės, taip pat mokslininkai turėtų būti labiau įtraukiami į viešųjų skaitmeninių paslaugų projektavimą ir teikimą, nes tai didina šių paslaugų kokybę, veiksmingumą ir patogumą naudotojams; |
| --- | --- |

49.

pritaria Komisijos nuomonei, kad piliečiai ir įmonės, taip pat mokslininkai turėtų būti labiau įtraukiami į viešųjų skaitmeninių paslaugų projektavimą ir teikimą, nes tai didina šių paslaugų kokybę, veiksmingumą ir patogumą naudotojams;

| 50. | pabrėžia, kad saugiai ir patikimai trečiosioms šalims teikiami atvirieji duomenys yra vietos ir regionų valdžios institucijų modernizavimo ir pertvarkymo prielaida, kad jos savo veikloje galėtų teikti novatoriškas ateities paslaugas; |
| --- | --- |

50.

pabrėžia, kad saugiai ir patikimai trečiosioms šalims teikiami atvirieji duomenys yra vietos ir regionų valdžios institucijų modernizavimo ir pertvarkymo prielaida, kad jos savo veikloje galėtų teikti novatoriškas ateities paslaugas;

| 51. | todėl palankiai vertina iniciatyvą sukurti Europos platformą, kurioje viešojo administravimo įstaigos galėtų atvirai pateikti savo duomenis ir paslaugas; vis dėlto pabrėžia, kad Komisija turėtų remti duomenų atvėrimo strategijų kūrimą ir koordinavimą šiuo tikslu teikdama techninę ir sisteminę paramą vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

51.

todėl palankiai vertina iniciatyvą sukurti Europos platformą, kurioje viešojo administravimo įstaigos galėtų atvirai pateikti savo duomenis ir paslaugas; vis dėlto pabrėžia, kad Komisija turėtų remti duomenų atvėrimo strategijų kūrimą ir koordinavimą šiuo tikslu teikdama techninę ir sisteminę paramą vietos ir regionų valdžios institucijoms;

| 52. | atkreipia dėmesį į tai, kad aukštos kokybės sąveikių duomenų teikimas taip pat priklauso nuo tikslingo darbo tokiose srityse kaip informacijos struktūra, informacijos suskirstymas pagal kategorijas ir sąveikumas visais lygmenimis, todėl palankiai vertina ES lygmens duomenų infrastruktūros plėtojimą ir taikymą; šiuo atveju nustatant bendras duomenų apibrėžtis pavyzdžiu galėtų būti su INSPIRE direktyva susijęs darbas; |
| --- | --- |

52.

atkreipia dėmesį į tai, kad aukštos kokybės sąveikių duomenų teikimas taip pat priklauso nuo tikslingo darbo tokiose srityse kaip informacijos struktūra, informacijos suskirstymas pagal kategorijas ir sąveikumas visais lygmenimis, todėl palankiai vertina ES lygmens duomenų infrastruktūros plėtojimą ir taikymą; šiuo atveju nustatant bendras duomenų apibrėžtis pavyzdžiu galėtų būti su INSPIRE direktyva susijęs darbas;

| 53. | šiuo požiūriu palankiai vertina Europos debesijos iniciatyvą (4) kaip galimybę didinti skaidrumą ir veiksmingumą, nes ji leidžia naudotis bendra debesijos infrastruktūra e. valdžios paslaugoms teikti; |
| --- | --- |

53.

šiuo požiūriu palankiai vertina Europos debesijos iniciatyvą (4) kaip galimybę didinti skaidrumą ir veiksmingumą, nes ji leidžia naudotis bendra debesijos infrastruktūra e. valdžios paslaugoms teikti;

| 54. | pabrėžia didžiulę piliečių ir darbuotojų bei ieškančių darbo žmonių skaitmeninių įgūdžių ir kvalifikacijos svarbą, siekiant plačiai įgyvendinti skaitmeninimą ekonomikoje ir modernizuoti administravimą; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia didžiulę piliečių ir darbuotojų bei ieškančių darbo žmonių skaitmeninių įgūdžių ir kvalifikacijos svarbą, siekiant plačiai įgyvendinti skaitmeninimą ekonomikoje ir modernizuoti administravimą;

Veiksmų plano įgyvendinimas

| 55. | pritaria tam, kad veiksmų planui įgyvendinti būtinas visų administravimo lygmenų aktyvumas ir atsakomybė, ir atkreipia dėmesį į atsakomybę, tenkančią vietos ir regionų valdžios institucijoms kaip svarbiausiai viešojo sektoriaus sąsajai su piliečiais ir įmonėmis. |
| --- | --- |

55.

pritaria tam, kad veiksmų planui įgyvendinti būtinas visų administravimo lygmenų aktyvumas ir atsakomybė, ir atkreipia dėmesį į atsakomybę, tenkančią vietos ir regionų valdžios institucijoms kaip svarbiausiai viešojo sektoriaus sąsajai su piliečiais ir įmonėmis.

Briuselis, 2016 m. spalio 11 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  Žr. CdR 4165/2014, 5960/2013, 5559/2013, 3597/2013, 1646/2013, 2414/2012, 1673/2013, 626/2012, 402/2012, 65/2011, 104/2010 ir 5514/2014.

1

(2)  Reglamentas (ES) Nr. 910/2014.

2

(3)  2011/24/ES.

3

(4)  COM(2016) 178 final.

4

final

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/59 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/59

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos socialinių teisių ramstis“

(2017/C 088/12)

| Pranešėjas: | Heinz-Joachim Höfer (DE/PES), Altenkircheno meras |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pradedamos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio“
  COM(2016) 127 final |

Pranešėjas:

Heinz-Joachim Höfer (DE/PES), Altenkircheno meras

Pamatinis dokumentas:

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „Pradedamos konsultacijos dėl Europos socialinių teisių ramsčio“

COM(2016) 127 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina pasiūlymą sukurti Europos socialinių teisių ramstį, nes jis padėtų įgyvendinti Europos Sąjungos tikslus, išdėstytus ES sutarties 3 straipsnyje, t. y. ji „siekia Europos, kurioje vystymasis būtų tvarus, pagrįstas subalansuotu ekonomikos augimu ir stabiliomis kainomis, didelio konkurencingumo socialine rinkos ekonomika, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos“ [...], „kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija, ir [...] skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą“ bei „skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą bei valstybių narių solidarumą“; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina pasiūlymą sukurti Europos socialinių teisių ramstį, nes jis padėtų įgyvendinti Europos Sąjungos tikslus, išdėstytus ES sutarties 3 straipsnyje, t. y. ji „siekia Europos, kurioje vystymasis būtų tvarus, pagrįstas subalansuotu ekonomikos augimu ir stabiliomis kainomis, didelio konkurencingumo socialine rinkos ekonomika, kuria siekiama visiško užimtumo ir socialinės pažangos“ [...], „kovoti su socialine atskirtimi ir diskriminacija, ir [...] skatinti socialinį teisingumą ir apsaugą, moterų ir vyrų lygybę, kartų solidarumą ir vaiko teisių apsaugą“ bei „skatinti ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą bei valstybių narių solidarumą“;

| 2. | tikisi, kad Europos Komisija, teikdama pasiūlymus dėl Europos socialinių teisių ramsčio, laikysis subsidiarumo principo ir atsižvelgs į plačią nacionalinių ir subnacionalinių valdžios institucijų kompetenciją socialinės politikos srityje; kartu reikia užtikrinti, kad ramsčio turinys atitiktų subsidiarumo principą ir bendrus geresnio reglamentavimo darbotvarkės principus; |
| --- | --- |

2.

tikisi, kad Europos Komisija, teikdama pasiūlymus dėl Europos socialinių teisių ramsčio, laikysis subsidiarumo principo ir atsižvelgs į plačią nacionalinių ir subnacionalinių valdžios institucijų kompetenciją socialinės politikos srityje; kartu reikia užtikrinti, kad ramsčio turinys atitiktų subsidiarumo principą ir bendrus geresnio reglamentavimo darbotvarkės principus;

| 3. | palankiai vertina Europos Komisijos sprendimą pradėti atviras konsultacijas dėl socialinių teisių ramsčio, nes po daugelį metų trukusios krizės, lėmusios didelį nedarbą ir griežtas taupymo priemones, labai reikalinga politinė diskusija dėl naujos socialinių teisių iniciatyvos; mano, kad šis ramstis gali padėti suderinti valstybių narių socialinę politiką bei teises ir skatinti didesnę konvergenciją; |
| --- | --- |

3.

palankiai vertina Europos Komisijos sprendimą pradėti atviras konsultacijas dėl socialinių teisių ramsčio, nes po daugelį metų trukusios krizės, lėmusios didelį nedarbą ir griežtas taupymo priemones, labai reikalinga politinė diskusija dėl naujos socialinių teisių iniciatyvos; mano, kad šis ramstis gali padėti suderinti valstybių narių socialinę politiką bei teises ir skatinti didesnę konvergenciją;

| 4. | palankiai vertina Komisijos pastangas aptarti būsimo socialinio ramsčio aprėptį ir turinį, pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo tokioje diskusijoje papildomą naudą, visų pirma stiprinant ir pabrėžiant teritorinio matmens svarbą socialinėms ir ekonominėms temoms bendroje ES politikos koncepcijoje ir konkrečioms vietovėms pritaikyto požiūrio reikšmę rengiant ir įgyvendinant socialinę ir ekonominę politiką; |
| --- | --- |

4.

palankiai vertina Komisijos pastangas aptarti būsimo socialinio ramsčio aprėptį ir turinį, pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų dalyvavimo tokioje diskusijoje papildomą naudą, visų pirma stiprinant ir pabrėžiant teritorinio matmens svarbą socialinėms ir ekonominėms temoms bendroje ES politikos koncepcijoje ir konkrečioms vietovėms pritaikyto požiūrio reikšmę rengiant ir įgyvendinant socialinę ir ekonominę politiką;

| 5. | dar kartą ragina įgyvendinant Europos semestrą geriau koordinuoti Europos ir nacionalinę ekonomikos ir socialinę politiką ir prašo į šį koordinavimą aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas (1); |
| --- | --- |

5.

dar kartą ragina įgyvendinant Europos semestrą geriau koordinuoti Europos ir nacionalinę ekonomikos ir socialinę politiką ir prašo į šį koordinavimą aktyviau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas (1);

| 6. | pabrėžia, kad šis socialinis ramstis turi būti kuriamas remiantis įrodoma papildoma nauda vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu ir turėtų būti horizontaliojo pobūdžio, kad būtų kuo geriau atsižvelgiama į Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) ekonominio valdymo socialinę dimensiją, kuri yra itin svarbi EPS veikimui ir gyvybingumui bei Europos integracijos proceso legitimumui; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia, kad šis socialinis ramstis turi būti kuriamas remiantis įrodoma papildoma nauda vietos, regionų ir nacionaliniu lygmeniu ir turėtų būti horizontaliojo pobūdžio, kad būtų kuo geriau atsižvelgiama į Ekonominės ir pinigų sąjungos (EPS) ekonominio valdymo socialinę dimensiją, kuri yra itin svarbi EPS veikimui ir gyvybingumui bei Europos integracijos proceso legitimumui;

| 7. | pažymi, kad jei ši iniciatyva padės užtikrinti stiprias socialines garantijas, įskaitant galimybę naudotis sveikatos priežiūros, švietimo, socialinėmis, įskaitant visuotinės svarbos socialines paslaugas, ir socialinės apsaugos paslaugomis, ja bus galima pasinaudoti kaip koordinavimo priemone, kuria valstybės narės galės mažinti socialinę nelygybę, kovoti su socialiniu dempingu, didinti euro zonos socialinių standartų konvergenciją ir suvienyti ES įtraukaus ir tvaraus augimo tikslus; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad jei ši iniciatyva padės užtikrinti stiprias socialines garantijas, įskaitant galimybę naudotis sveikatos priežiūros, švietimo, socialinėmis, įskaitant visuotinės svarbos socialines paslaugas, ir socialinės apsaugos paslaugomis, ja bus galima pasinaudoti kaip koordinavimo priemone, kuria valstybės narės galės mažinti socialinę nelygybę, kovoti su socialiniu dempingu, didinti euro zonos socialinių standartų konvergenciją ir suvienyti ES įtraukaus ir tvaraus augimo tikslus;

| 8. | pakartoja savo raginimą, kad, siekiant gerinti EPS socialinę dimensiją, labai svarbu mažinti regioninius skirtumus, prireikus modernizuojant galiojančius teisės aktus ir (arba) numatant naujas priemones konvergencijai didinti; todėl siūlo į EPS socialinių rodiklių suvestinę įtraukti regionų skirtumų rodiklius (2); |
| --- | --- |

8.

pakartoja savo raginimą, kad, siekiant gerinti EPS socialinę dimensiją, labai svarbu mažinti regioninius skirtumus, prireikus modernizuojant galiojančius teisės aktus ir (arba) numatant naujas priemones konvergencijai didinti; todėl siūlo į EPS socialinių rodiklių suvestinę įtraukti regionų skirtumų rodiklius (2);

| 9. | tikisi, kad Europos Komisijos pasiūlymas dėl Europos socialinių teisių ramsčio padės toliau stiprinti ES pagrindinių teisių chartijoje išvardytas socialines teises – individualiąsias ir kolektyvines (3); |
| --- | --- |

9.

tikisi, kad Europos Komisijos pasiūlymas dėl Europos socialinių teisių ramsčio padės toliau stiprinti ES pagrindinių teisių chartijoje išvardytas socialines teises – individualiąsias ir kolektyvines (3);

| 10. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija konsultacijose svarsto esminius lyčių politikos iššūkius, pavyzdžiui, žemesnį moterų užimtumo lygį ir lyčių profesinę segregraciją (5 principas), lyčių nelygybę darbo užmokesčio ir pensijos atžvilgiu (5 ir 13 principai), profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros nebuvimą (5 ir 18 principai) arba moterims tenkančią didelę naštą dėl ilgalaikės artimųjų priežiūros (17 principas). Be to, Europos Komisija turėtų paaiškinti, ar siūlomos priemonės yra pakankamos moterų diskriminacijai mažinti, ir ar reikia papildomo lyčių aspekto integravimo; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija konsultacijose svarsto esminius lyčių politikos iššūkius, pavyzdžiui, žemesnį moterų užimtumo lygį ir lyčių profesinę segregraciją (5 principas), lyčių nelygybę darbo užmokesčio ir pensijos atžvilgiu (5 ir 13 principai), profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyros nebuvimą (5 ir 18 principai) arba moterims tenkančią didelę naštą dėl ilgalaikės artimųjų priežiūros (17 principas). Be to, Europos Komisija turėtų paaiškinti, ar siūlomos priemonės yra pakankamos moterų diskriminacijai mažinti, ir ar reikia papildomo lyčių aspekto integravimo;

| 11. | palankiai vertina tai, kad nors Komisijos pasiūlyme kalbama tik apie euro zonai priklausančias valstybes nares, buvo kviečiamos dalyvauti ir euro zonai nepriklausančios ES valstybės narės; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina tai, kad nors Komisijos pasiūlyme kalbama tik apie euro zonai priklausančias valstybes nares, buvo kviečiamos dalyvauti ir euro zonai nepriklausančios ES valstybės narės;

| 12. | pabrėžia, kad būtina glaudžiau koordinuoti euro zonos ekonominę ir fiskalinę politiką, visapusiškai atsižvelgiant į socialinę EPS dimensiją; |
| --- | --- |

12.

pabrėžia, kad būtina glaudžiau koordinuoti euro zonos ekonominę ir fiskalinę politiką, visapusiškai atsižvelgiant į socialinę EPS dimensiją;

| 13. | ragina daugiau dėmesio skirti socialinės politikos finansavimui, nes tai yra ypatingas iššūkis vietos ir regionų valdžios institucijoms. Tokie iššūkiai kyla ne tik dėl labai skirtingų išlaidų gerovės sistemoms Europoje, bet ir dėl bendro subnacionalinio lygmens investicijų mažėjimo (4); |
| --- | --- |

13.

ragina daugiau dėmesio skirti socialinės politikos finansavimui, nes tai yra ypatingas iššūkis vietos ir regionų valdžios institucijoms. Tokie iššūkiai kyla ne tik dėl labai skirtingų išlaidų gerovės sistemoms Europoje, bet ir dėl bendro subnacionalinio lygmens investicijų mažėjimo (4);

| 14. | pabrėžia stiprios Europos socialinės darbotvarkės svarbą, kurioje konkurencingumas ir socialinis teisingumas papildo vienas kitą, o teisingas darbo užmokestis (sritis, kurią ES įgaliota tik koordinuoti ir kuri nustatoma kiekvienoje valstybėje narėje įstatymais arba kolektyvinėmis derybomis, visada laikantis savų tradicijų ir praktikos) laikomas pagrindine sąlyga; įgyvendinant šią darbotvarkę turi būti pagal Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnį visapusiškai taikomas nediskriminavimo principas; |
| --- | --- |

14.

pabrėžia stiprios Europos socialinės darbotvarkės svarbą, kurioje konkurencingumas ir socialinis teisingumas papildo vienas kitą, o teisingas darbo užmokestis (sritis, kurią ES įgaliota tik koordinuoti ir kuri nustatoma kiekvienoje valstybėje narėje įstatymais arba kolektyvinėmis derybomis, visada laikantis savų tradicijų ir praktikos) laikomas pagrindine sąlyga; įgyvendinant šią darbotvarkę turi būti pagal Pagrindinių teisių chartijos 21 straipsnį visapusiškai taikomas nediskriminavimo principas;

| 15. | pabrėžia, kad atsižvelgiant į pastaraisiais metais augantį jaunimo nedarbą ir didėjantį skurdą arba skurdo riziką patiriančių žmonių skaičių, pagal socialinį ramstį reikia atsižvelgti į tai, kad būtina skubiai sumažinti skurdą, skatinti socialinę įtrauktį ir kovoti su jaunimo nedarbu; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia, kad atsižvelgiant į pastaraisiais metais augantį jaunimo nedarbą ir didėjantį skurdą arba skurdo riziką patiriančių žmonių skaičių, pagal socialinį ramstį reikia atsižvelgti į tai, kad būtina skubiai sumažinti skurdą, skatinti socialinę įtrauktį ir kovoti su jaunimo nedarbu;

| 16. | pažymi, kad būtinas glaudesnis įvairių valdymo lygmenų, sektorių ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas ir reikia stiprinti socialinių partnerių vaidmenį bei sukurti veiksmingą pilietinio dialogo priemonę, kuri didintų Sąjungos demokratinį legitimumą; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad būtinas glaudesnis įvairių valdymo lygmenų, sektorių ir suinteresuotųjų subjektų bendradarbiavimas ir reikia stiprinti socialinių partnerių vaidmenį bei sukurti veiksmingą pilietinio dialogo priemonę, kuri didintų Sąjungos demokratinį legitimumą;

| 17. | nurodo, kad kai kurios vietos ir regionų lygmens valdžios institucijos pasinaudojo savo viešųjų pirkimų politika, kad paskatintų ir priverstų paslaugų teikėjus mokėti tinkamą darbo užmokestį savo darbuotojams, o tai gali būti papildomas veiksnys užtikrinant, kad organizacijos vykdytų sąžiningą įdarbinimo praktiką. Šiuo atžvilgiu primena, kad ES teise neužkertamas kelias neleisti viešųjų pirkimų konkurso procedūroje dalyvauti konkurso dalyviui, kuris atsisako įsipareigoti mokėti atitinkamiems darbuotojams teisės aktais nustatytą minimalų darbo užmokestį (5); |
| --- | --- |

17.

nurodo, kad kai kurios vietos ir regionų lygmens valdžios institucijos pasinaudojo savo viešųjų pirkimų politika, kad paskatintų ir priverstų paslaugų teikėjus mokėti tinkamą darbo užmokestį savo darbuotojams, o tai gali būti papildomas veiksnys užtikrinant, kad organizacijos vykdytų sąžiningą įdarbinimo praktiką. Šiuo atžvilgiu primena, kad ES teise neužkertamas kelias neleisti viešųjų pirkimų konkurso procedūroje dalyvauti konkurso dalyviui, kuris atsisako įsipareigoti mokėti atitinkamiems darbuotojams teisės aktais nustatytą minimalų darbo užmokestį (5);

| 18. | apgailestauja, kad Komisija savo pasiūlyme neskiria daugiau dėmesio priemonėms įveikti su darbo sektoriaus pokyčiais susijusius iššūkius, įskaitant didėjantį skaitmeninimą, kuriuos reikėtų spręsti skiriant ypatingą dėmesį darbuotojų skaitmeninio raštingumo didinimui. Tiesą sakant, nestandartinių darbo formų atsiradimas lemia naują pavojų, kad atsiras „pilkos zonos“, susijusios su darbo teisėmis ir galimybėmis naudotis socialinės gerovės paslaugomis, todėl ragina Komisiją tinkamai apibrėžti lanksčių darbo sąlygų sąvoką siekiant užtikrinti lankstumo ir saugumo aspektų pusiausvyrą; |
| --- | --- |

18.

apgailestauja, kad Komisija savo pasiūlyme neskiria daugiau dėmesio priemonėms įveikti su darbo sektoriaus pokyčiais susijusius iššūkius, įskaitant didėjantį skaitmeninimą, kuriuos reikėtų spręsti skiriant ypatingą dėmesį darbuotojų skaitmeninio raštingumo didinimui. Tiesą sakant, nestandartinių darbo formų atsiradimas lemia naują pavojų, kad atsiras „pilkos zonos“, susijusios su darbo teisėmis ir galimybėmis naudotis socialinės gerovės paslaugomis, todėl ragina Komisiją tinkamai apibrėžti lanksčių darbo sąlygų sąvoką siekiant užtikrinti lankstumo ir saugumo aspektų pusiausvyrą;

| 19. | primena, kad spartėjančio ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimo sąlygomis svarbu, kad piliečiai, ypač vyresnio amžiaus žmonės, įgytų skaitmeninius įgūdžius, kurie yra būtini įgyvendinant įtraukesnį socialinį modelį; |
| --- | --- |

19.

primena, kad spartėjančio ekonomikos ir visuomenės skaitmeninimo sąlygomis svarbu, kad piliečiai, ypač vyresnio amžiaus žmonės, įgytų skaitmeninius įgūdžius, kurie yra būtini įgyvendinant įtraukesnį socialinį modelį;

| 20. | atkreipia dėmesį į tai, kad besikeičiant darbo realijoms įgūdžių įgijimas per švietimą bei mokymą ir galimybės mokytis visą gyvenimą tampa dar svarbesni, ir pabrėžia įgūdžių atitikties darbo rinkos poreikiams svarbą; |
| --- | --- |

20.

atkreipia dėmesį į tai, kad besikeičiant darbo realijoms įgūdžių įgijimas per švietimą bei mokymą ir galimybės mokytis visą gyvenimą tampa dar svarbesni, ir pabrėžia įgūdžių atitikties darbo rinkos poreikiams svarbą;

| 21. | yra įsitikinęs, kad EPS demokratinį legitimumą bus galima sustiprinti, jei Europos piliečiai patikės, kad yra užtikrinamas socialinės pažangos ir lygių galimybių principas ir kad užimtumas bei socialiniai standartai nėra laikomi tiesiog papildomomis makroekonominio koregavimo proceso lengvatomis; |
| --- | --- |

21.

yra įsitikinęs, kad EPS demokratinį legitimumą bus galima sustiprinti, jei Europos piliečiai patikės, kad yra užtikrinamas socialinės pažangos ir lygių galimybių principas ir kad užimtumas bei socialiniai standartai nėra laikomi tiesiog papildomomis makroekonominio koregavimo proceso lengvatomis;

| 22. | primygtinai ragina užtikrinti, kad pagal Europos socialinių teisių ramstį būtų remiamos vietos ir regionų valdžios institucijų pastangos įgyvendinti tinkamą užimtumo ir socialinę politiką, įskaitant paramą ir gebėjimų stiprinimą siekiant parengti politiką, padedančią užtikrinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, atsižvelgiant į naujausią Europos Komisijos pasiūlymą. Tam būtina spręsti vietos ir regionų valdžios institucijoms kylančius iššūkius šiose srityse ir sudaryti palankesnes sąlygas dalytis geriausios patirties pavyzdžiais vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

22.

primygtinai ragina užtikrinti, kad pagal Europos socialinių teisių ramstį būtų remiamos vietos ir regionų valdžios institucijų pastangos įgyvendinti tinkamą užimtumo ir socialinę politiką, įskaitant paramą ir gebėjimų stiprinimą siekiant parengti politiką, padedančią užtikrinti profesinio ir asmeninio gyvenimo pusiausvyrą, atsižvelgiant į naujausią Europos Komisijos pasiūlymą. Tam būtina spręsti vietos ir regionų valdžios institucijoms kylančius iššūkius šiose srityse ir sudaryti palankesnes sąlygas dalytis geriausios patirties pavyzdžiais vietos ir regionų lygmeniu;

| 23. | nurodo, kad Europai kyla milžiniškų socialinių iššūkių, be to, Europos regionų tarpusavio ekonominiai ir demografiniai skirtumai yra labai dideli, daug jaunuolių susiduria su dideliais iššūkiais, pavyzdžiui, rinkos poreikių neatitinkančia švietimo sistema, sunkumais įsidarbinti, judumo kliūtimis, visų pirma kylančiomis periferiniuose, atokiuose regionuose, salose ar kaimo vietovėse mažose bendruomenėse gyvenančiam jaunimui, priverstiniu judumu ar socialine atskirtimi. Todėl nėra vieno visiems tinkančio politikos modelio, tad, imantis bet kokių politinių viešojo ar privačiojo sektoriaus intervencinių priemonių, būtina atsižvelgti į vietos ir regionų ypatumus, pavyzdžiui, demografinių problemų ir (arba) protų nutekėjimo reiškinį patiriančių regionų padėtį, ir kartu užtikrinti jaunimui minimalias socialines, ekonomines ir švietimo galimybes. Kartu, atsižvelgdamas į vis dar aukštą jaunimo nedarbo lygį, RK pakartoja, kad svarbu išplėsti Jaunimo garantijų iniciatyvos taikymo sritį ir ją taikyti jaunuoliams iki 30 metų amžiaus (o ne iki 25 metų amžiaus) (6); |
| --- | --- |

23.

nurodo, kad Europai kyla milžiniškų socialinių iššūkių, be to, Europos regionų tarpusavio ekonominiai ir demografiniai skirtumai yra labai dideli, daug jaunuolių susiduria su dideliais iššūkiais, pavyzdžiui, rinkos poreikių neatitinkančia švietimo sistema, sunkumais įsidarbinti, judumo kliūtimis, visų pirma kylančiomis periferiniuose, atokiuose regionuose, salose ar kaimo vietovėse mažose bendruomenėse gyvenančiam jaunimui, priverstiniu judumu ar socialine atskirtimi. Todėl nėra vieno visiems tinkančio politikos modelio, tad, imantis bet kokių politinių viešojo ar privačiojo sektoriaus intervencinių priemonių, būtina atsižvelgti į vietos ir regionų ypatumus, pavyzdžiui, demografinių problemų ir (arba) protų nutekėjimo reiškinį patiriančių regionų padėtį, ir kartu užtikrinti jaunimui minimalias socialines, ekonomines ir švietimo galimybes. Kartu, atsižvelgdamas į vis dar aukštą jaunimo nedarbo lygį, RK pakartoja, kad svarbu išplėsti Jaunimo garantijų iniciatyvos taikymo sritį ir ją taikyti jaunuoliams iki 30 metų amžiaus (o ne iki 25 metų amžiaus) (6);

| 24. | primygtinai ragina, kad pagal Europos socialinių teisių ramstį prioritetu būtų laikoma būtinybė užtikrinti visuotines galimybes naudotis kokybiškomis gerovės sistemomis ir viešosiomis paslaugomis, kartu gerbiant valstybių narių kompetenciją šioje srityje; |
| --- | --- |

24.

primygtinai ragina, kad pagal Europos socialinių teisių ramstį prioritetu būtų laikoma būtinybė užtikrinti visuotines galimybes naudotis kokybiškomis gerovės sistemomis ir viešosiomis paslaugomis, kartu gerbiant valstybių narių kompetenciją šioje srityje;

| 25. | pabrėžia vadovaujamą vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį diegiant lanksčią darbo praktiką ir sudarant tinkamas darbo sąlygas darbo vietoje, konsultuojantis su darbuotojais ir profesinėmis sąjungomis ir vadovaujantis lygybės ir abipusės pagarbos principais; |
| --- | --- |

25.

pabrėžia vadovaujamą vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį diegiant lanksčią darbo praktiką ir sudarant tinkamas darbo sąlygas darbo vietoje, konsultuojantis su darbuotojais ir profesinėmis sąjungomis ir vadovaujantis lygybės ir abipusės pagarbos principais;

| 26. | siūlo Komisijai pagalvoti apie galimybę taikyti skatinamąsias priemones EPS šalims, įgyvendinsiančioms reformas, skirtas padėti pasiekti socialinius strategijos „Europa 2020“ tikslus ir sumažinti socialinius skirtumus; |
| --- | --- |

26.

siūlo Komisijai pagalvoti apie galimybę taikyti skatinamąsias priemones EPS šalims, įgyvendinsiančioms reformas, skirtas padėti pasiekti socialinius strategijos „Europa 2020“ tikslus ir sumažinti socialinius skirtumus;

| 27. | primygtinai ragina Europos Komisiją paremti valstybių narių pastangas modernizuoti socialinės apsaugos sistemas įgyvendinant Europos semestrą; be to, tikisi, kad Komisija pasiūlys euro zonai fiskalinį pajėgumą, atvirą visoms valstybėms narėms, kuris taip pat galėtų sudaryti galimybę koordinuoti anticiklinę politiką Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

27.

primygtinai ragina Europos Komisiją paremti valstybių narių pastangas modernizuoti socialinės apsaugos sistemas įgyvendinant Europos semestrą; be to, tikisi, kad Komisija pasiūlys euro zonai fiskalinį pajėgumą, atvirą visoms valstybėms narėms, kuris taip pat galėtų sudaryti galimybę koordinuoti anticiklinę politiką Europos lygmeniu;

| 28. | primena, kad ilgalaikis nedarbas gali sukurti užburtą ratą, dėl kurio mažėja įsidarbinimo galimybės, prarandami įgūdžiai, mažėja uždarbio galimybės ir didėja visą gyvenimą trunkančio skurdo arba socialinės atskirties pavojus; |
| --- | --- |

28.

primena, kad ilgalaikis nedarbas gali sukurti užburtą ratą, dėl kurio mažėja įsidarbinimo galimybės, prarandami įgūdžiai, mažėja uždarbio galimybės ir didėja visą gyvenimą trunkančio skurdo arba socialinės atskirties pavojus;

| 29. | nurodo, kad dėl senėjančios Europos visuomenės daugelyje valstybių narių atsiras darbo rinkos spragų ir kad mobilieji darbuotojai gali būti vienas šios problemos sprendimo būdų; pritaria Komisijos nuomonei, kad mobiliųjų darbuotojų Europoje vis dar yra per mažai, kad būtų galima kalbėti apie tikrą Europos darbo rinką; todėl labai svarbu, kad ES mobiliųjų specialistų kvalifikacijų pripažinimas vyktų taikant sparčias, paprastas ir patikimas procedūras (7); |
| --- | --- |

29.

nurodo, kad dėl senėjančios Europos visuomenės daugelyje valstybių narių atsiras darbo rinkos spragų ir kad mobilieji darbuotojai gali būti vienas šios problemos sprendimo būdų; pritaria Komisijos nuomonei, kad mobiliųjų darbuotojų Europoje vis dar yra per mažai, kad būtų galima kalbėti apie tikrą Europos darbo rinką; todėl labai svarbu, kad ES mobiliųjų specialistų kvalifikacijų pripažinimas vyktų taikant sparčias, paprastas ir patikimas procedūras (7);

| 30. | pabrėžia, kad vyresnio amžiaus Europos piliečiai yra viena iš gyventojų grupių, kurioms gali labiau grėsti skurdas ir socialinė atskirtis. Daugumoje valstybių narių toks pavojus kyla pirmiausia tiems žmonėms, kurie gyvena periferinėse kaimo vietovėse arba nepalankioje padėtyje esančiose miestų teritorijose. Be to, vyresnio amžiaus piliečiai dažnai gyvena bendruomenėse, kuriose gyventojų mažėja ir kurios netgi gali išnykti; |
| --- | --- |

30.

pabrėžia, kad vyresnio amžiaus Europos piliečiai yra viena iš gyventojų grupių, kurioms gali labiau grėsti skurdas ir socialinė atskirtis. Daugumoje valstybių narių toks pavojus kyla pirmiausia tiems žmonėms, kurie gyvena periferinėse kaimo vietovėse arba nepalankioje padėtyje esančiose miestų teritorijose. Be to, vyresnio amžiaus piliečiai dažnai gyvena bendruomenėse, kuriose gyventojų mažėja ir kurios netgi gali išnykti;

| 31. | kaip pažymėta Regionų komiteto nuomonėje „ES atsakas į demografinius iššūkius“, reikia kurti efektyvesnes ir veiksmingesnes viešąsias paslaugas ir nustatyti naujus būdus, kaip pagerinti visų piliečių gyvenimo kokybę. Turime pasinaudoti demografinių pokyčių teikiamomis galimybėmis, kurios apima ir užimtumo galimybes, susijusias su paslaugomis vyresnio amžiaus žmonėms ir priskiriamas senjorų ekonomikai (fizinės, skaitmeninės, su sveika gyvensena susijusios ir kt. paslaugos). Galimybė naudotis šiomis paslaugomis yra viena iš pagrindinių teisių; |
| --- | --- |

31.

kaip pažymėta Regionų komiteto nuomonėje „ES atsakas į demografinius iššūkius“, reikia kurti efektyvesnes ir veiksmingesnes viešąsias paslaugas ir nustatyti naujus būdus, kaip pagerinti visų piliečių gyvenimo kokybę. Turime pasinaudoti demografinių pokyčių teikiamomis galimybėmis, kurios apima ir užimtumo galimybes, susijusias su paslaugomis vyresnio amžiaus žmonėms ir priskiriamas senjorų ekonomikai (fizinės, skaitmeninės, su sveika gyvensena susijusios ir kt. paslaugos). Galimybė naudotis šiomis paslaugomis yra viena iš pagrindinių teisių;

| 32. | atkreipia dėmesį į tai, kad ilgėja Europos gyventojų gyvenimo trukmė, todėl sveikatos ir socialinės priežiūros išlaidos gerokai padidės ir 2050 m. sudarys apie 9 % ES BVP; atsižvelgiant į tai, informacinės ir ryšių technologijos galėtų svariai prisidėti išsaugant ekonomiškai efektyvias ir kokybiškas sveikatos ir socialinės priežiūros paslaugas, nes bet kokio amžiaus žmonėms, nesvarbu kur jie bebūtų, jos suteikia galimybę geriau pasirūpinti savo sveikata ir gyvenimo kokybe; |
| --- | --- |

32.

atkreipia dėmesį į tai, kad ilgėja Europos gyventojų gyvenimo trukmė, todėl sveikatos ir socialinės priežiūros išlaidos gerokai padidės ir 2050 m. sudarys apie 9 % ES BVP; atsižvelgiant į tai, informacinės ir ryšių technologijos galėtų svariai prisidėti išsaugant ekonomiškai efektyvias ir kokybiškas sveikatos ir socialinės priežiūros paslaugas, nes bet kokio amžiaus žmonėms, nesvarbu kur jie bebūtų, jos suteikia galimybę geriau pasirūpinti savo sveikata ir gyvenimo kokybe;

| 33. | primena, kad investicijos į IRT yra pagrindinė regionų ir miestų priemonė sprendžiant su visuomenės senėjimu susijusius uždavinius. Šios investicijos gali pagerinti gyvenimo kokybę, skatinti socialinę įtrauktį, sudaryti galimybę gauti informacijos apie Europos arba nacionalinio lygmens naujoves ir sukaupta patirtimi ir įgūdžiais prisidėti prie visuomenės raidos ir stiprinti vietos ir regionų konkurencingumą bei augimą kuriant naujus produktus ir paslaugas; |
| --- | --- |

33.

primena, kad investicijos į IRT yra pagrindinė regionų ir miestų priemonė sprendžiant su visuomenės senėjimu susijusius uždavinius. Šios investicijos gali pagerinti gyvenimo kokybę, skatinti socialinę įtrauktį, sudaryti galimybę gauti informacijos apie Europos arba nacionalinio lygmens naujoves ir sukaupta patirtimi ir įgūdžiais prisidėti prie visuomenės raidos ir stiprinti vietos ir regionų konkurencingumą bei augimą kuriant naujus produktus ir paslaugas;

Konkrečios rekomendacijos dėl priedo pakeitimų

| 34. | 2 dalies a punkte (I skyrius) po sakinio „Turi būti garantuojamas vienodas požiūris [...] mažų garantijų ir nenuolatinio darbo santykiams ir piktnaudžiavimui jais“ įrašyti „taip pat nustatyti griežtesnes sąlygas dėl darbo sutarčių nuostatų laikymosi įmonėse, kurios siekia gauti ES finansavimą, ir taip išvengti socialinio dempingo pavojaus.“; |
| --- | --- |

34.

2 dalies a punkte (I skyrius) po sakinio „Turi būti garantuojamas vienodas požiūris [...] mažų garantijų ir nenuolatinio darbo santykiams ir piktnaudžiavimui jais“ įrašyti „taip pat nustatyti griežtesnes sąlygas dėl darbo sutarčių nuostatų laikymosi įmonėse, kurios siekia gauti ES finansavimą, ir taip išvengti socialinio dempingo pavojaus.“;

| 35. | 2 dalies b punkte principas (I skyrius) turėtų būti suformuluotas taip: „Lanksčios darbo sąlygos gali padėti patekti į darbo rinką ir leisti darbdaviams sparčiai prisitaikyti prie paklausos pokyčių; tačiau turėtų būti užtikrinamas perėjimas prie neterminuotų sutarčių, jei tik įmanoma.“; |
| --- | --- |

35.

2 dalies b punkte principas (I skyrius) turėtų būti suformuluotas taip: „Lanksčios darbo sąlygos gali padėti patekti į darbo rinką ir leisti darbdaviams sparčiai prisitaikyti prie paklausos pokyčių; tačiau turėtų būti užtikrinamas perėjimas prie neterminuotų sutarčių, jei tik įmanoma.“;

| 36. | 7 dalies c punkto principo (II skyrius) pirmas sakinys turėtų būti: „Darbuotojai, kurie sėkmingai praėjo bandomąjį laikotarpį, atleidžiami dėl konkrečių motyvų ir praėjus pagrįstam įspėjimo laikotarpiui, kuris nustatomas nacionaliniu lygmeniu; turi būti numatyta tinkama kompensacija, jei atleidimas yra nepagrįstas, ir galimybė sparčiai ir veiksmingai pateikti skundą pagal nešališką ginčų sprendimo sistemą.“; |
| --- | --- |

36.

7 dalies c punkto principo (II skyrius) pirmas sakinys turėtų būti: „Darbuotojai, kurie sėkmingai praėjo bandomąjį laikotarpį, atleidžiami dėl konkrečių motyvų ir praėjus pagrįstam įspėjimo laikotarpiui, kuris nustatomas nacionaliniu lygmeniu; turi būti numatyta tinkama kompensacija, jei atleidimas yra nepagrįstas, ir galimybė sparčiai ir veiksmingai pateikti skundą pagal nešališką ginčų sprendimo sistemą.“;

| 37. | 8 dalies a punkto principo (II skyrius) pirmas sakinys turėtų būti toks: „Darbas turi būti sąžiningai apmokamas, garantuojant deramą gyvenimo lygį. Atlyginimus ir, jeigu įmanoma, minimalius atlyginimus, valstybės narės turi nustatyti laikydamosi skaidraus ir nuspėjamo mechanizmo – pasitelkdamos teisės aktus arba kolektyvines derybas, tačiau bet kuriuo atveju visapusiškai gerbdamos savo tradicijas ir praktiką. Atlyginimų nustatymu turi būti išsaugomos galimybės įsidarbinti ir paskatos ieškoti darbo, o atlyginimų kaita turi atitikti našumo pokyčius.“; |
| --- | --- |

37.

8 dalies a punkto principo (II skyrius) pirmas sakinys turėtų būti toks: „Darbas turi būti sąžiningai apmokamas, garantuojant deramą gyvenimo lygį. Atlyginimus ir, jeigu įmanoma, minimalius atlyginimus, valstybės narės turi nustatyti laikydamosi skaidraus ir nuspėjamo mechanizmo – pasitelkdamos teisės aktus arba kolektyvines derybas, tačiau bet kuriuo atveju visapusiškai gerbdamos savo tradicijas ir praktiką. Atlyginimų nustatymu turi būti išsaugomos galimybės įsidarbinti ir paskatos ieškoti darbo, o atlyginimų kaita turi atitikti našumo pokyčius.“;

| 38. | 11 dalies a punkto principas (III skyrius) turėtų būti: „Socialinės apsaugos išmokos ir paslaugos turi būti kuo labiau integruojamos, bent jau kaimyninėse teritorijose ir ten, kur vietos valdžios institucijos atlieka didesnį vaidmenį, kad jos būtų nuoseklesnės ir veiksmingesnės ir būtų remiama integracija į visuomenę ir darbo rinką.“; |
| --- | --- |

38.

11 dalies a punkto principas (III skyrius) turėtų būti: „Socialinės apsaugos išmokos ir paslaugos turi būti kuo labiau integruojamos, bent jau kaimyninėse teritorijose ir ten, kur vietos valdžios institucijos atlieka didesnį vaidmenį, kad jos būtų nuoseklesnės ir veiksmingesnės ir būtų remiama integracija į visuomenę ir darbo rinką.“;

| 39. | 12 dalies a punkto principo (III skyrius) pirmas sakinys turėtų būti: „Visi asmenys turi turėti teisę laiku naudotis kokybiškomis prevencinės ir gydomosios medicinos paslaugomis, taip pat pagyvenusių ir (arba) priklausomų asmenų priežiūros paslaugomis, o dėl poreikio naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ar pagyvenusių žmonių priežiūros paslaugomis neskurstama ar nepatiriama finansinių sunkumų.“; |
| --- | --- |

39.

12 dalies a punkto principo (III skyrius) pirmas sakinys turėtų būti: „Visi asmenys turi turėti teisę laiku naudotis kokybiškomis prevencinės ir gydomosios medicinos paslaugomis, taip pat pagyvenusių ir (arba) priklausomų asmenų priežiūros paslaugomis, o dėl poreikio naudotis sveikatos priežiūros paslaugomis ar pagyvenusių žmonių priežiūros paslaugomis neskurstama ar nepatiriama finansinių sunkumų.“;

| 40. | 12 dalies c punkto principo (III skyrius) pirmas sakinys turėtų būti: „Visi darbuotojai, neatsižvelgiant į darbo sutarties pobūdį, ligos atveju turi turėti teisę naudotis tinkamomis mokamomis laikinojo nedarbingumo atostogomis pagal socialinės apsaugos sistemose įgytas teises; turi būti skatinamas savarankiškai dirbančių asmenų dalyvavimas draudimo sistemose.“ Ligos atveju mokamų piniginių išmokų dydis negali būti nustatomas neatsižvelgiant į kitas konkrečios valstybės narės socialinės apsaugos taisykles. Kitu atveju, tai reikštų teisę gauti socialinę apsaugą nemokant asmeninių įmokų, o tai prieštarautų subsidiarumo principui; |
| --- | --- |

40.

12 dalies c punkto principo (III skyrius) pirmas sakinys turėtų būti: „Visi darbuotojai, neatsižvelgiant į darbo sutarties pobūdį, ligos atveju turi turėti teisę naudotis tinkamomis mokamomis laikinojo nedarbingumo atostogomis pagal socialinės apsaugos sistemose įgytas teises; turi būti skatinamas savarankiškai dirbančių asmenų dalyvavimas draudimo sistemose.“ Ligos atveju mokamų piniginių išmokų dydis negali būti nustatomas neatsižvelgiant į kitas konkrečios valstybės narės socialinės apsaugos taisykles. Kitu atveju, tai reikštų teisę gauti socialinę apsaugą nemokant asmeninių įmokų, o tai prieštarautų subsidiarumo principui;

| 41. | 13 dalies a punkto principo (III skyrius) pirmas sakinys turėtų būti: „[...] pvz., tinkamai atsižvelgiant į vaikų arba priklausomų šeimos narių priežiūros laikotarpius, darbuotojams išsaugant teisę toliau gauti darbo užmokestį arba kompensaciją už prarastą darbo užmokestį pagal socialinės apsaugos sistemose įgytas teises. Atsižvelgiant į šalims būdingus ypatumus, turi būti skatinamas savarankiškai dirbančių asmenų dalyvavimas pensijų sistemose.“; |
| --- | --- |

41.

13 dalies a punkto principo (III skyrius) pirmas sakinys turėtų būti: „[...] pvz., tinkamai atsižvelgiant į vaikų arba priklausomų šeimos narių priežiūros laikotarpius, darbuotojams išsaugant teisę toliau gauti darbo užmokestį arba kompensaciją už prarastą darbo užmokestį pagal socialinės apsaugos sistemose įgytas teises. Atsižvelgiant į šalims būdingus ypatumus, turi būti skatinamas savarankiškai dirbančių asmenų dalyvavimas pensijų sistemose.“;

| 42. | 15 dalies a punkto principas (III skyrius) turėtų būti: „Asmenims, kuriems trūksta pakankamų išteklių deramam gyvenimo lygiui užtikrinti, laikantis nacionalinės praktikos, turi būti skiriamos tinkamo dydžio minimalios išmokos. Darbingo amžiaus ir darbingiems asmenims ši valstybinė minimalaus gyvenimo lygio garantija turi būti susieta su reikalavimu bendradarbiauti, pavyzdžiui, naudotis aktyviomis paramos priemonėmis skatinant (re)integraciją darbo rinkoje. Šių išmokų gavimas neturėtų būti kliūtis įsidarbinti.“ |
| --- | --- |

42.

15 dalies a punkto principas (III skyrius) turėtų būti: „Asmenims, kuriems trūksta pakankamų išteklių deramam gyvenimo lygiui užtikrinti, laikantis nacionalinės praktikos, turi būti skiriamos tinkamo dydžio minimalios išmokos. Darbingo amžiaus ir darbingiems asmenims ši valstybinė minimalaus gyvenimo lygio garantija turi būti susieta su reikalavimu bendradarbiauti, pavyzdžiui, naudotis aktyviomis paramos priemonėmis skatinant (re)integraciją darbo rinkoje. Šių išmokų gavimas neturėtų būti kliūtis įsidarbinti.“

| 43. | 18 dalies b punkto principas (III skyrius) turėtų būti: „Kuo anksčiau turi būti imamasi kovos su vaikų skurdu priemonių ir šioje srityje vykdoma prevencija, įskaitant specialias priemones, kuriomis vaikai iš skurstančių šeimų skatinami lankyti tokias priežiūros įstaigas. Šiuo tikslu turi būti pritaikytos apsaugos sistemos, ypatingą dėmesį skiriant vaikų ir mažamečių vaikų turinčių šeimų apsaugai.“; |
| --- | --- |

43.

18 dalies b punkto principas (III skyrius) turėtų būti: „Kuo anksčiau turi būti imamasi kovos su vaikų skurdu priemonių ir šioje srityje vykdoma prevencija, įskaitant specialias priemones, kuriomis vaikai iš skurstančių šeimų skatinami lankyti tokias priežiūros įstaigas. Šiuo tikslu turi būti pritaikytos apsaugos sistemos, ypatingą dėmesį skiriant vaikų ir mažamečių vaikų turinčių šeimų apsaugai.“;

| 44. | 19 dalies a punkto principas (III skyrius) turėtų būti toks: „Pirmiausia socialiai remtiniems arba pažeidžiamiems asmenims, įskaitant benamius ir sveikatai pavojų keliančiuose, netinkamuose ir perpildytuose būstuose gyvenančius asmenis, turi būti suteikiamas socialinis būstas arba parama aprūpinant būstu. Negali būti teikiamas standartų neatitinkantis socialinis būstas. Pažeidžiami asmenys, kuriems nesuteikiama kita apgyvendinimo vieta, turi būti apsaugoti nuo iškeldinimo.“ 1) Ankstesnėse nuomonėse RK siūlo išplėsti socialinio būsto apibrėžtį siekiant atspindėti valstybių narių veiksmų laisvę planuojant, suteikiant, finansuojant socialinį būstą ir organizuojant jo statybą, užtikrinti demokratinę sprendimų priėmimo laisvę ir pirmenybę teikti teisei į tinkamą būstą prieinama kaina, atsižvelgiant į dabartinį būsto rinkos nepajėgumą patenkinti būsto poreikius. 2) Kalbant apie iškeldinimus, jie neturi būti draudžiami per se, nes tai prieštarautų teisei į nuosavybę ir subsidiarumo principui. Todėl apsauga nuo iškeldinimo turėtų būti taikoma tik pažeidžiamiems asmenims ir papildyta reikalavimu suteikti kitą apgyvendinimo vietą. 3) Žemas ir vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams neturėtų būti suteikiama, kaip ir ES pagrindinių teisių chartijoje numatyta, teisė į paramą būstui įsigyti, visų pirma todėl, kad ekonominis ir socialinis jos naudingumas yra susijęs su pasaulinėmis, nacionalinėmis, regionų ir vietos aplinkybėmis bei politiniais prioritetais, kurie, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, turėtų būti nustatomi nacionaliniu, regionų arba vietos lygiu; |
| --- | --- |

44.

19 dalies a punkto principas (III skyrius) turėtų būti toks: „Pirmiausia socialiai remtiniems arba pažeidžiamiems asmenims, įskaitant benamius ir sveikatai pavojų keliančiuose, netinkamuose ir perpildytuose būstuose gyvenančius asmenis, turi būti suteikiamas socialinis būstas arba parama aprūpinant būstu. Negali būti teikiamas standartų neatitinkantis socialinis būstas. Pažeidžiami asmenys, kuriems nesuteikiama kita apgyvendinimo vieta, turi būti apsaugoti nuo iškeldinimo.“ 1) Ankstesnėse nuomonėse RK siūlo išplėsti socialinio būsto apibrėžtį siekiant atspindėti valstybių narių veiksmų laisvę planuojant, suteikiant, finansuojant socialinį būstą ir organizuojant jo statybą, užtikrinti demokratinę sprendimų priėmimo laisvę ir pirmenybę teikti teisei į tinkamą būstą prieinama kaina, atsižvelgiant į dabartinį būsto rinkos nepajėgumą patenkinti būsto poreikius. 2) Kalbant apie iškeldinimus, jie neturi būti draudžiami per se, nes tai prieštarautų teisei į nuosavybę ir subsidiarumo principui. Todėl apsauga nuo iškeldinimo turėtų būti taikoma tik pažeidžiamiems asmenims ir papildyta reikalavimu suteikti kitą apgyvendinimo vietą. 3) Žemas ir vidutines pajamas gaunantiems namų ūkiams neturėtų būti suteikiama, kaip ir ES pagrindinių teisių chartijoje numatyta, teisė į paramą būstui įsigyti, visų pirma todėl, kad ekonominis ir socialinis jos naudingumas yra susijęs su pasaulinėmis, nacionalinėmis, regionų ir vietos aplinkybėmis bei politiniais prioritetais, kurie, atsižvelgiant į subsidiarumo principą, turėtų būti nustatomi nacionaliniu, regionų arba vietos lygiu;

| 45. | 20 dalies a punkte principas (III skyrius) turėtų būti: „Visiems asmenims turi būti užtikrinamos galimybės naudotis tokiomis pagrindinėmis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis kaip elektroniniai ryšiai, energija, transportas ir finansinės paslaugos. Turi būti remiamos priemonės, palengvinančios naudojimąsi tokiomis paslaugomis.“ Sąvoka „pagrindinės paslaugos“ nėra Europos Sąjungos pirminės ar antrinės teisės dalis, skirtingai nuo visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (taip pat žr. ES pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnį). Be to, galimybes naudotis šiomis paslaugomis reikia didinti visiems, o ne vien tik asmenims, neturintiems galimybių jomis naudotis. |
| --- | --- |

45.

20 dalies a punkte principas (III skyrius) turėtų būti: „Visiems asmenims turi būti užtikrinamos galimybės naudotis tokiomis pagrindinėmis visuotinės ekonominės svarbos paslaugomis kaip elektroniniai ryšiai, energija, transportas ir finansinės paslaugos. Turi būti remiamos priemonės, palengvinančios naudojimąsi tokiomis paslaugomis.“ Sąvoka „pagrindinės paslaugos“ nėra Europos Sąjungos pirminės ar antrinės teisės dalis, skirtingai nuo visuotinės ekonominės svarbos paslaugų (taip pat žr. ES pagrindinių teisių chartijos 36 straipsnį). Be to, galimybes naudotis šiomis paslaugomis reikia didinti visiems, o ne vien tik asmenims, neturintiems galimybių jomis naudotis.

Briuselis, 2016 m. spalio 11 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  RK nuomonė „Ekonominės ir pinigų sąjungos socialinis matmuo“ (CDR 6863/2013).

1

(2)  Rezoliucija dėl 2016 m. Europos Komisijos darbo programos (COR-2015–5929).

2

(3)  IV antraštinė dalis – SOLIDARUMAS

3

(4)  https://www.oecd.org/els/soc/OECD2014-Social-Expenditure-Update-Nov2014-8pages.pdf.

4

(5)  ES Teisingumo Teismo sprendime byloje C-115/14 (2015 m. lapkričio 17 d.) nustatyta, kad valstybės narės regioninio subjekto reikalavimas įsipareigoti mokėti darbuotojams, kurie teikia paslaugas pagal viešąją sutartį, minimalų darbo užmokestį, taikomas viešųjų pirkimų konkurso dalyviui ir jų subrangovams, ES teisei neprieštarauja.

5

(6)  CDR789–2013.

6

(7)  Profesinių kvalifikacijų direktyvos atnaujinimas (Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/55/ES) (OL L 354, 2013 12 28, p. 132).

7

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/64 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/64

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos kaimynystės politikos peržiūra“

(2017/C 088/13)

| Pranešėja: | Anne Quart (DE/PES), valstybės sekretorė Europos reikalams ir vartotojų apsaugai, Brandenburgo žemės teisingumo, Europos reikalų ir vartotojų apsaugos ministerija |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | JOIN(2015) 50 final |

Pranešėja:

Anne Quart (DE/PES), valstybės sekretorė Europos reikalams ir vartotojų apsaugai, Brandenburgo žemės teisingumo, Europos reikalų ir vartotojų apsaugos ministerija

Pamatiniai dokumentai:

JOIN(2015) 50 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | mano, kad stabilumo ir gerovės skatinimas ES kaimynystėje turėtų būti vienas svarbiausių ES užsienio ir saugumo politikos prioritetų; ragina formuojant ir įgyvendinant Europos užsienio politiką atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų potencialą. Regionų komitetas turėtų reikšmingai prisidėti prie pasitikėjimo stiprinimo ir tarptautinio bendradarbiavimo regionų ir vietos lygmeniu; |
| --- | --- |

1.

mano, kad stabilumo ir gerovės skatinimas ES kaimynystėje turėtų būti vienas svarbiausių ES užsienio ir saugumo politikos prioritetų; ragina formuojant ir įgyvendinant Europos užsienio politiką atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų potencialą. Regionų komitetas turėtų reikšmingai prisidėti prie pasitikėjimo stiprinimo ir tarptautinio bendradarbiavimo regionų ir vietos lygmeniu;

| 2. | pažymi, kad kaimynystės politika (EKP) ilgalaikį poveikį gali turėti tik tada, jei ji duoda konkrečios naudos ES valstybių narių ir EKP šalių piliečiams; ragina įgyvendinant naująją strategiją šiam aspektui skirti daugiausia dėmesio; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad kaimynystės politika (EKP) ilgalaikį poveikį gali turėti tik tada, jei ji duoda konkrečios naudos ES valstybių narių ir EKP šalių piliečiams; ragina įgyvendinant naująją strategiją šiam aspektui skirti daugiausia dėmesio;

| 3. | nurodo, kad EKP yra visų pirma Europos Sąjungos institucijų ir valstybių narių bei kaimyninių šalių Vyriausybių projektas; pabrėžia, kad sėkmingas programų ir projektų įgyvendinimas daro didelį poveikį tiek Sąjungos valstybių narių, tiek susijusių trečiųjų šalių regionų ir vietos lygmeniui; ragina įgyvendinant EKP pirmiausia stiprinti bendradarbiavimą vietos ir regionų lygmeniu bei šalių pilietinių visuomenių sąveiką ir skirti tam pakankamai lėšų; primygtinai ragina įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir jų asociacijas į kiekvieną EKP įgyvendinimo etapą – nuo programavimo iki demokratinės priežiūros; mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir jų asociacijos turėtų dalyvauti asociacijos komitetų ir tarybų darbe ir gauti nuolatinio stebėtojo statusą; |
| --- | --- |

3.

nurodo, kad EKP yra visų pirma Europos Sąjungos institucijų ir valstybių narių bei kaimyninių šalių Vyriausybių projektas; pabrėžia, kad sėkmingas programų ir projektų įgyvendinimas daro didelį poveikį tiek Sąjungos valstybių narių, tiek susijusių trečiųjų šalių regionų ir vietos lygmeniui; ragina įgyvendinant EKP pirmiausia stiprinti bendradarbiavimą vietos ir regionų lygmeniu bei šalių pilietinių visuomenių sąveiką ir skirti tam pakankamai lėšų; primygtinai ragina įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas ir jų asociacijas į kiekvieną EKP įgyvendinimo etapą – nuo programavimo iki demokratinės priežiūros; mano, kad vietos ir regionų valdžios institucijos ir jų asociacijos turėtų dalyvauti asociacijos komitetų ir tarybų darbe ir gauti nuolatinio stebėtojo statusą;

| 4. | ragina vykdyti daugiau konkrečių projektų, kurie skatintų žmonių tarpusavio bendravimą; mano, kad būtina skirti daugiau lėšų tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, miestų partnerystėms ir moksliniams, kultūriniams bei jaunimo mainams; dar kartą ragina įtraukti partneres į Sąjungos programas, pavyzdžiui, „Erasmus“; palankiai vertina tai, kad Komisija daug dėmesio skiria vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo klausimui ir kad Ukrainai bei Gruzijai pateikė konkrečių pasiūlymų; dar kartą išreiškia pritarimą, kad kartu su tomis EKP valstybėmis partnerėmis, kurios pageidauja bendradarbiauti su ES, būtų sprendžiami su vizomis ir judumu susiję klausimai, įskaitant vizų režimo liberalizavimą ir dialogo supaprastinimą; |
| --- | --- |

4.

ragina vykdyti daugiau konkrečių projektų, kurie skatintų žmonių tarpusavio bendravimą; mano, kad būtina skirti daugiau lėšų tarpvalstybiniam bendradarbiavimui, miestų partnerystėms ir moksliniams, kultūriniams bei jaunimo mainams; dar kartą ragina įtraukti partneres į Sąjungos programas, pavyzdžiui, „Erasmus“; palankiai vertina tai, kad Komisija daug dėmesio skiria vizų išdavimo tvarkos supaprastinimo klausimui ir kad Ukrainai bei Gruzijai pateikė konkrečių pasiūlymų; dar kartą išreiškia pritarimą, kad kartu su tomis EKP valstybėmis partnerėmis, kurios pageidauja bendradarbiauti su ES, būtų sprendžiami su vizomis ir judumu susiję klausimai, įskaitant vizų režimo liberalizavimą ir dialogo supaprastinimą;

| 5. | pakartotinai pabrėžia savo 2015 m. liepos 9 d. nuomonėje „Nauja Europos kaimynystės politika“ pateiktus pasiūlymus; ragina Europos Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą atsižvelgti į šiuos pasiūlymus įgyvendinant strategiją; |
| --- | --- |

5.

pakartotinai pabrėžia savo 2015 m. liepos 9 d. nuomonėje „Nauja Europos kaimynystės politika“ pateiktus pasiūlymus; ragina Europos Komisiją ir Europos išorės veiksmų tarnybą atsižvelgti į šiuos pasiūlymus įgyvendinant strategiją;

| 6. | pažymi, kad ginkluoti konfliktai, jėgos panaudojimas, teritorinio suverenumo pažeidimai, žmogaus teisių ir tautų lygiateisiškumo principo pažeidimai, terorizmas ir rimta destabilizacija daugybėje ES kaimyninių šalių ir regionų tapo daugelio žmonių mirčių, sužalojimų, asmenų perkėlimo šalių viduje bei priverstinės migracijos priežastimi ir trukdo plėtoti tvarias partnerystes; pabrėžia, kad svarbu atsisakyti geopolitinių požiūrių ir iliuzijų, nusistatyti realistiškus tikslus, paremtus realistiška analize, ir bendradarbiauti su tais partneriais, kurie yra tikrai suinteresuoti bendradarbiauti ir geba įgyvendinti ilgalaikius tikslus; nepaisant būtinumo daryti skirtumą tarp rytų ir pietų kaimynystės, primygtinai ragina ir toliau išlaikyti pusiausvyrą; |
| --- | --- |

6.

pažymi, kad ginkluoti konfliktai, jėgos panaudojimas, teritorinio suverenumo pažeidimai, žmogaus teisių ir tautų lygiateisiškumo principo pažeidimai, terorizmas ir rimta destabilizacija daugybėje ES kaimyninių šalių ir regionų tapo daugelio žmonių mirčių, sužalojimų, asmenų perkėlimo šalių viduje bei priverstinės migracijos priežastimi ir trukdo plėtoti tvarias partnerystes; pabrėžia, kad svarbu atsisakyti geopolitinių požiūrių ir iliuzijų, nusistatyti realistiškus tikslus, paremtus realistiška analize, ir bendradarbiauti su tais partneriais, kurie yra tikrai suinteresuoti bendradarbiauti ir geba įgyvendinti ilgalaikius tikslus; nepaisant būtinumo daryti skirtumą tarp rytų ir pietų kaimynystės, primygtinai ragina ir toliau išlaikyti pusiausvyrą;

| 7. | pažymi, kad ilgalaikė partnerystė gali būti plėtojama tik remiantis lygybe ir tarpusavio nauda ir palankiai vertina tai, kad Komisija, peržiūrėdama EKP, šiam klausimui suteikė ypatingos svarbos, ir ragina praktiškai įgyvendinti lygiateisiškos abipusės atsakomybės už EKP partnerystę koncepciją; |
| --- | --- |

7.

pažymi, kad ilgalaikė partnerystė gali būti plėtojama tik remiantis lygybe ir tarpusavio nauda ir palankiai vertina tai, kad Komisija, peržiūrėdama EKP, šiam klausimui suteikė ypatingos svarbos, ir ragina praktiškai įgyvendinti lygiateisiškos abipusės atsakomybės už EKP partnerystę koncepciją;

| 8. | ypač pabrėžia, jog svarbu, kad nekiltų abejonių dėl nuoseklaus žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymosi. Šiuo klausimu atkreipia dėmesį, kad dėl daugelyje EKP šalių partnerių vykstančių konfliktų kyla naujų iššūkių, susijusių su pabėgėlių apsauga ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymusi, todėl reikia laikytis naujo požiūrio ir taikyti naujas ir veiksmingesnes priemones, kurios leistų užtikrinti visapusišką Europos ir tarptautinių pabėgėlių apsaugos standartų laikymąsi; be to, pabrėžia, kad būsimos derybos dėl visuotinių migracijos susitarimų su daugeliu EKP šalių partnerių turi vykti dalyvaujant vietos valdžios institucijoms ir geriau integruojant migracijos ir kaimynystės politiką siekiant išvengti prieštaravimų ir neatitikimų; |
| --- | --- |

8.

ypač pabrėžia, jog svarbu, kad nekiltų abejonių dėl nuoseklaus žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymosi. Šiuo klausimu atkreipia dėmesį, kad dėl daugelyje EKP šalių partnerių vykstančių konfliktų kyla naujų iššūkių, susijusių su pabėgėlių apsauga ir tarptautinės humanitarinės teisės laikymusi, todėl reikia laikytis naujo požiūrio ir taikyti naujas ir veiksmingesnes priemones, kurios leistų užtikrinti visapusišką Europos ir tarptautinių pabėgėlių apsaugos standartų laikymąsi; be to, pabrėžia, kad būsimos derybos dėl visuotinių migracijos susitarimų su daugeliu EKP šalių partnerių turi vykti dalyvaujant vietos valdžios institucijoms ir geriau integruojant migracijos ir kaimynystės politiką siekiant išvengti prieštaravimų ir neatitikimų;

ES ir jos kaimyninių šalių stabilumas

| 9. | pabrėžia, kad Europa didžiausią įtaką kaimyninių šalių stabilumui ir gerovei daro ES socialinių ir ekonominių modelių patrauklumu, ES valstybių narių vienybe ir solidarumu, tvariu vystymusi, demokratija ir pagarba žmogaus teisėms bei demokratinėms laisvėms; pabrėžia, kad ES labiausiai prisideda prie kaimynystės stabilizavimo būdama stabili ir ištikima savo vertybėms ir principams; |
| --- | --- |

9.

pabrėžia, kad Europa didžiausią įtaką kaimyninių šalių stabilumui ir gerovei daro ES socialinių ir ekonominių modelių patrauklumu, ES valstybių narių vienybe ir solidarumu, tvariu vystymusi, demokratija ir pagarba žmogaus teisėms bei demokratinėms laisvėms; pabrėžia, kad ES labiausiai prisideda prie kaimynystės stabilizavimo būdama stabili ir ištikima savo vertybėms ir principams;

| 10. | ragina, atsižvelgiant į jų sudėtingumą, analizuoti grėsmes saugumui ir pirmiausia nagrinėti nestabilumo priežastis; pabrėžia, kad pirmiausia būtina šalinti socialines ir ekonomines dabartinių saugumo ir migracijos iššūkių priežastis; palankiai vertina ES pasiryžimą kartu su EKP partnerėmis siekti Jungtinių Tautų iškeltų darnaus vystymosi tikslų; ragina skirti papildomą dėmesį socialinių teisių rėmimui, nes kaimynystės stabilumui labai svarbus darnus ekonominis ir socialinis vystymasis; pabrėžia, kad daugumos kaimyninių valstybių ateičiai lemiamos reikšmės turi darbo vietų kūrimas; palankiai vertina tai, kad ypatingas dėmesys bus skiriamas jaunimo nedarbo mažinimui bei mažųjų ir vidutinių įmonių rėmimui; pabrėžia, kad tam reikalingas keletą lygmenų – nacionalinį, regionų ir vietos – apimantis modelis ir regioninis, subregioninis bei tarpvalstybinis bendradarbiavimas; ragina sektorines bendradarbiavimo programas parengti taip, kad jas galėtų įgyvendinti vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

10.

ragina, atsižvelgiant į jų sudėtingumą, analizuoti grėsmes saugumui ir pirmiausia nagrinėti nestabilumo priežastis; pabrėžia, kad pirmiausia būtina šalinti socialines ir ekonomines dabartinių saugumo ir migracijos iššūkių priežastis; palankiai vertina ES pasiryžimą kartu su EKP partnerėmis siekti Jungtinių Tautų iškeltų darnaus vystymosi tikslų; ragina skirti papildomą dėmesį socialinių teisių rėmimui, nes kaimynystės stabilumui labai svarbus darnus ekonominis ir socialinis vystymasis; pabrėžia, kad daugumos kaimyninių valstybių ateičiai lemiamos reikšmės turi darbo vietų kūrimas; palankiai vertina tai, kad ypatingas dėmesys bus skiriamas jaunimo nedarbo mažinimui bei mažųjų ir vidutinių įmonių rėmimui; pabrėžia, kad tam reikalingas keletą lygmenų – nacionalinį, regionų ir vietos – apimantis modelis ir regioninis, subregioninis bei tarpvalstybinis bendradarbiavimas; ragina sektorines bendradarbiavimo programas parengti taip, kad jas galėtų įgyvendinti vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 11. | palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl naujos partnerystės su trečiosiomis šalimis programos ir naujo Europos išorės investicijų plano, kuriuo siekiama šalinti pagrindines migracijos priežastis sutelkiant investicijas, teikiant daugiau techninės pagalbos ir remiant ekonomines bei struktūrines reformas, kuriomis gerinama verslo ir platesnė politikos aplinka; taip pat ragina Europos regionų ir vietos valdžios institucijas dalyvauti šiame procese; |
| --- | --- |

11.

palankiai vertina tai, kad Europos Komisija pateikė pasiūlymą dėl naujos partnerystės su trečiosiomis šalimis programos ir naujo Europos išorės investicijų plano, kuriuo siekiama šalinti pagrindines migracijos priežastis sutelkiant investicijas, teikiant daugiau techninės pagalbos ir remiant ekonomines bei struktūrines reformas, kuriomis gerinama verslo ir platesnė politikos aplinka; taip pat ragina Europos regionų ir vietos valdžios institucijas dalyvauti šiame procese;

| 12. | tikisi, kad naujuose migracijos srities susitarimuose, dėl kurių ES veda derybas su Jordanija ir Libanu pagal 2016 m. birželio 7 d. komunikatą dėl naujo partnerystės modelio, bus rasta tinkama pusiausvyra tarp pabėgėlių poreikių, šių šalių poreikių bei aplinkybių ir ES bei jos valstybių narių lūkesčių, laikantis žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės normų; |
| --- | --- |

12.

tikisi, kad naujuose migracijos srities susitarimuose, dėl kurių ES veda derybas su Jordanija ir Libanu pagal 2016 m. birželio 7 d. komunikatą dėl naujo partnerystės modelio, bus rasta tinkama pusiausvyra tarp pabėgėlių poreikių, šių šalių poreikių bei aplinkybių ir ES bei jos valstybių narių lūkesčių, laikantis žmogaus teisių ir tarptautinės humanitarinės teisės normų;

| 13. | dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą Tuniso žmonėms ir ragina sukurti tikrą tvirtą ir visapusišką ES ir Tuniso partnerystę; pabrėžia, kad šios šalies tęsiamas taikus ir demokratiškas vystymasis siekiant stabilumo ekonomikos ir saugumo srityse būtų labai teigiamas signalas visoms EKP šalims; pabrėžia, kad būtina gerokai padidinti ES paramą Tuniso demokratiniam perėjimui įtvirtinti ir investicijoms bei vystymuisi visuose ekonomikos ir visuomenės sektoriuose skatinti, ypač darbo vietų kūrimui ir visiems prieinamų kokybiškų viešųjų paslaugų išlaikymui; pažymi, kad ES ir Tunisas pradėjo derybas dėl išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo ir ragina Komisiją laikytis holistinio požiūrio, užtikrinančio, kad šis susitarimas būtų naudingas abiem pusėms, kartu deramai atsižvelgiant į didelius abiejų susitarimo šalių ekonominius skirtumus; |
| --- | --- |

13.

dar kartą patvirtina savo įsipareigojimą Tuniso žmonėms ir ragina sukurti tikrą tvirtą ir visapusišką ES ir Tuniso partnerystę; pabrėžia, kad šios šalies tęsiamas taikus ir demokratiškas vystymasis siekiant stabilumo ekonomikos ir saugumo srityse būtų labai teigiamas signalas visoms EKP šalims; pabrėžia, kad būtina gerokai padidinti ES paramą Tuniso demokratiniam perėjimui įtvirtinti ir investicijoms bei vystymuisi visuose ekonomikos ir visuomenės sektoriuose skatinti, ypač darbo vietų kūrimui ir visiems prieinamų kokybiškų viešųjų paslaugų išlaikymui; pažymi, kad ES ir Tunisas pradėjo derybas dėl išsamaus ir visapusiško laisvosios prekybos susitarimo ir ragina Komisiją laikytis holistinio požiūrio, užtikrinančio, kad šis susitarimas būtų naudingas abiem pusėms, kartu deramai atsižvelgiant į didelius abiejų susitarimo šalių ekonominius skirtumus;

| 14. | ragina pirmiausia remti tą ES ir EKP valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą, kuria pabėgėliams suteikiamos aukštos kokybės tinkamos pagrindinės paslaugos (o ne vykdomas pabėgėlių išsiuntimas į trečiąsias šalis) ir, įtraukiant šiuos žmones, ilgainiui skatinamas tvarus jų kilmės bendruomenių ir regionų socialinis ir ekonominis vystymasis; pažymi, kad, žvelgiant į ateitį, iš kaimyninių šalių į Europą atvykę pabėgėliai sujungia ES su jos kaimyninėmis šalimis; |
| --- | --- |

14.

ragina pirmiausia remti tą ES ir EKP valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų veiklą, kuria pabėgėliams suteikiamos aukštos kokybės tinkamos pagrindinės paslaugos (o ne vykdomas pabėgėlių išsiuntimas į trečiąsias šalis) ir, įtraukiant šiuos žmones, ilgainiui skatinamas tvarus jų kilmės bendruomenių ir regionų socialinis ir ekonominis vystymasis; pažymi, kad, žvelgiant į ateitį, iš kaimyninių šalių į Europą atvykę pabėgėliai sujungia ES su jos kaimyninėmis šalimis;

| 15. | mano, kad, atsižvelgiant į religinį radikalizmą, nacionalizmą, ekstremizmą ir terorizmą, reikia rengti strategijas ir tinkamas priemones, skirtas tarpkultūriniam dialogui ES viduje ir su kaimyninių šalių visuomenėmis skatinti; atkreipia dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybę ir potencialą šioje srityje. Šį dialogą turi vesti politikai, tačiau jame taip pat turi dalyvauti pilietinė visuomenė ir ypač piliečiai; |
| --- | --- |

15.

mano, kad, atsižvelgiant į religinį radikalizmą, nacionalizmą, ekstremizmą ir terorizmą, reikia rengti strategijas ir tinkamas priemones, skirtas tarpkultūriniam dialogui ES viduje ir su kaimyninių šalių visuomenėmis skatinti; atkreipia dėmesį į vietos ir regionų valdžios institucijų atsakomybę ir potencialą šioje srityje. Šį dialogą turi vesti politikai, tačiau jame taip pat turi dalyvauti pilietinė visuomenė ir ypač piliečiai;

| 16. | pažymi, kad geri kaimyniniai santykiai su Europos kaimynystės politikos valstybėmis ir jų kaimyninėmis šalimis būtini Europos stabilumui; pažymi, kad ES ir Rusijos Federacijos ekonominis bendradarbiavimas ir politinis dialogas yra labai svarbus, tačiau siekiant, kad normalizuotųsi ekonominiai ir politiniai santykiai su Rusija, turi būti visiškai įgyvendintas Minsko susitarimas; pažymi, kad subnacionaliniu lygmeniu pilietinė visuomenė ir privačiojo sektoriaus veikėjai toliau bendradarbiauja bei veda dialogą ir kad šį potencialą reikia geriau išnaudoti bandant įveikti skirtumus; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad geri kaimyniniai santykiai su Europos kaimynystės politikos valstybėmis ir jų kaimyninėmis šalimis būtini Europos stabilumui; pažymi, kad ES ir Rusijos Federacijos ekonominis bendradarbiavimas ir politinis dialogas yra labai svarbus, tačiau siekiant, kad normalizuotųsi ekonominiai ir politiniai santykiai su Rusija, turi būti visiškai įgyvendintas Minsko susitarimas; pažymi, kad subnacionaliniu lygmeniu pilietinė visuomenė ir privačiojo sektoriaus veikėjai toliau bendradarbiauja bei veda dialogą ir kad šį potencialą reikia geriau išnaudoti bandant įveikti skirtumus;

Diferenciacija ir regionų bendradarbiavimas

| 17. | pabrėžia, kad bendradarbiavimas su ES turėtų skatinti regionų ir teritorijų bendradarbiavimą, o ne sukelti kaimyninių valstybių konkurenciją dėl geriausių santykių su ES; pabrėžia daugiašalio EKP aspekto būtinumą; pabrėžia, kad įvairialypius kaimynystės stabilizavimo iššūkius galima įveikti tik visoms regiono partnerėms sistemingai bendradarbiaujant; pažymi, kad, norint atgaivinti daugiašalį kaimynystės politikos aspektą ir vietos bei regionų valdžios institucijoms šiuo klausimu suteikti pagrindinį vaidmenį, reikia didesnio ES aktyvumo; |
| --- | --- |

17.

pabrėžia, kad bendradarbiavimas su ES turėtų skatinti regionų ir teritorijų bendradarbiavimą, o ne sukelti kaimyninių valstybių konkurenciją dėl geriausių santykių su ES; pabrėžia daugiašalio EKP aspekto būtinumą; pabrėžia, kad įvairialypius kaimynystės stabilizavimo iššūkius galima įveikti tik visoms regiono partnerėms sistemingai bendradarbiaujant; pažymi, kad, norint atgaivinti daugiašalį kaimynystės politikos aspektą ir vietos bei regionų valdžios institucijoms šiuo klausimu suteikti pagrindinį vaidmenį, reikia didesnio ES aktyvumo;

| 18. | atkreipia dėmesį į Regionų komiteto aktyvumą ir potencialą regionų bendradarbiavimo srityje, ypač į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėją (ARLEM), Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferenciją (CORLEAP) bei darbo grupę Ukrainos klausimais; ragina Komisiją ir ES delegacijas geriau pasinaudoti šių trijų organizacijų kompetencija; |
| --- | --- |

18.

atkreipia dėmesį į Regionų komiteto aktyvumą ir potencialą regionų bendradarbiavimo srityje, ypač į Europos ir Viduržemio jūros regiono valstybių vietos ir regionų valdžios institucijų asamblėją (ARLEM), Rytų partnerystės šalių vietos ir regionų valdžios institucijų konferenciją (CORLEAP) bei darbo grupę Ukrainos klausimais; ragina Komisiją ir ES delegacijas geriau pasinaudoti šių trijų organizacijų kompetencija;

| 19. | pažymi, kad Gruzija, Moldova ir Ukraina, tikėdamosi ilgalaikės naudos savo šalių demokratiniam ir ekonominiam vystymuisi, nusprendė su ES užmegzti ypač artimus santykius ir pasirašė asociacijos susitarimą; yra susirūpinęs dėl to, kad reformų procesai turi socialinę kainą ir tai gali kelti grėsmę visuomenės palankumui suartėjimo su ES procesui, ir ragina ES dar glaudžiau bendradarbiauti su šiomis šalimis, kad būtų rasti būdai, kaip įveikti šiuos iššūkius; pabrėžia, kad susitarimų įgyvendinimui svarbu, kad šiose šalyse būtų vykdomos decentralizacijos reformos, ir ragina teikti pirmenybę demokratizacijos proceso rėmimui vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

19.

pažymi, kad Gruzija, Moldova ir Ukraina, tikėdamosi ilgalaikės naudos savo šalių demokratiniam ir ekonominiam vystymuisi, nusprendė su ES užmegzti ypač artimus santykius ir pasirašė asociacijos susitarimą; yra susirūpinęs dėl to, kad reformų procesai turi socialinę kainą ir tai gali kelti grėsmę visuomenės palankumui suartėjimo su ES procesui, ir ragina ES dar glaudžiau bendradarbiauti su šiomis šalimis, kad būtų rasti būdai, kaip įveikti šiuos iššūkius; pabrėžia, kad susitarimų įgyvendinimui svarbu, kad šiose šalyse būtų vykdomos decentralizacijos reformos, ir ragina teikti pirmenybę demokratizacijos proceso rėmimui vietos ir regionų lygmeniu;

| 20. | ragina parengti strategijas, kuriomis būtų išvengta situacijos, kai šalys turi rinktis, ar glaudžiau bendradarbiauti su ES, ar su kitomis partnerėmis; palankiai vertina tai, kad per ES ir Armėnijos derybas ieškoma naujų galimybių, kurios leistų glaudžiai bendradarbiauti su ES, nepakenkiant kitiems tarptautiniams įsipareigojimams; mano, kad šia patirtimi reikia pasinaudoti plėtojant santykius su Baltarusija ir Azerbaidžanu; |
| --- | --- |

20.

ragina parengti strategijas, kuriomis būtų išvengta situacijos, kai šalys turi rinktis, ar glaudžiau bendradarbiauti su ES, ar su kitomis partnerėmis; palankiai vertina tai, kad per ES ir Armėnijos derybas ieškoma naujų galimybių, kurios leistų glaudžiai bendradarbiauti su ES, nepakenkiant kitiems tarptautiniams įsipareigojimams; mano, kad šia patirtimi reikia pasinaudoti plėtojant santykius su Baltarusija ir Azerbaidžanu;

| 21. | ragina rengti subregionines strategijas, kuriomis būtų atsižvelgta į labai skirtingus pietinių kaimyninių valstybių iššūkius ir realijas, būtent Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategiją, Viduržemio jūros vakarų regiono strategiją ir Viduržemio jūros rytų regiono strategiją; |
| --- | --- |

21.

ragina rengti subregionines strategijas, kuriomis būtų atsižvelgta į labai skirtingus pietinių kaimyninių valstybių iššūkius ir realijas, būtent Adrijos ir Jonijos jūrų regiono strategiją, Viduržemio jūros vakarų regiono strategiją ir Viduržemio jūros rytų regiono strategiją;

| 22. | ragina vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją pateikti konkrečią strategiją, kaip į EKP šalių grupę įtraukti kaimynių kaimynes, visų pirma Rusijos Federaciją, kad ši idėja būtų atgaivinta; |
| --- | --- |

22.

ragina vyriausiąją įgaliotinę ir Komisiją pateikti konkrečią strategiją, kaip į EKP šalių grupę įtraukti kaimynių kaimynes, visų pirma Rusijos Federaciją, kad ši idėja būtų atgaivinta;

| 23. | pabrėžia, kad partnerystė prasideda pasienio regionuose; ragina Komisiją remti augantį vietos ir regionų valdžios institucijų pasienio bendradarbiavimą kaimyninėse šalyse, pripažinti jo vaidmenį ir taip rodyti pavyzdį kitoms EKP šalims; ragina parengti išsamų, ilgesnio laikotarpio nei dabartinė finansinė programa planą; šiuo atžvilgiu ragina kurti ES ir kaimyninių regionų ETBG, taip pat skubiai susitarti dėl suderinto naudojimosi ES lėšomis pagal Interreg Europe ir Europos kaimynystės priemonę, kurią reikia parengti siekiant vystyti visus ES regionus, besiribojančius su EKP šalimis; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad partnerystė prasideda pasienio regionuose; ragina Komisiją remti augantį vietos ir regionų valdžios institucijų pasienio bendradarbiavimą kaimyninėse šalyse, pripažinti jo vaidmenį ir taip rodyti pavyzdį kitoms EKP šalims; ragina parengti išsamų, ilgesnio laikotarpio nei dabartinė finansinė programa planą; šiuo atžvilgiu ragina kurti ES ir kaimyninių regionų ETBG, taip pat skubiai susitarti dėl suderinto naudojimosi ES lėšomis pagal Interreg Europe ir Europos kaimynystės priemonę, kurią reikia parengti siekiant vystyti visus ES regionus, besiribojančius su EKP šalimis;

Atsakomybė ir dėmesys piliečiams

| 24. | pabrėžia, kad sėkmingai EKP būtina vietos ir regioninė atsakomybė ir kad reikia apibrėžti ES politiką ir priemones bei finansavimą, kuriais būtų atsižvelgiama į regionų poreikius. Privaloma vadovautis visapusišku požiūriu, kuris duotų naudos visiems visuomenės nariams ir kuriuo būtų remiamas regionų vystymasis. Reikia stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį dvišaliuose veiksmų planuose, o tai reiškia, kad vietos ir regionų, ypač pasienio, valdžios institucijoms, turi būti suteikta daugiau teisių ir pareigų, taip pat numatyti pakankamai finansinių išteklių, kuriais galėtų pasinaudoti vietos ir regionų valdžios institucijos; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad sėkmingai EKP būtina vietos ir regioninė atsakomybė ir kad reikia apibrėžti ES politiką ir priemones bei finansavimą, kuriais būtų atsižvelgiama į regionų poreikius. Privaloma vadovautis visapusišku požiūriu, kuris duotų naudos visiems visuomenės nariams ir kuriuo būtų remiamas regionų vystymasis. Reikia stiprinti vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį dvišaliuose veiksmų planuose, o tai reiškia, kad vietos ir regionų, ypač pasienio, valdžios institucijoms, turi būti suteikta daugiau teisių ir pareigų, taip pat numatyti pakankamai finansinių išteklių, kuriais galėtų pasinaudoti vietos ir regionų valdžios institucijos;

| 25. | pažymi, kad vietos lygmens ir pilietinės visuomenės žinios apie ES ir EKP šalių susitarimus vis dar ribotos, ir ragina Komisiją bendradarbiauti su ES delegacijomis siekiant gerokai padidinti regionų ir vietos lygmens bendradarbiavimo programų matomumą, užtikrinti, kad vietos bei regionų veikėjai būtų geriau informuoti ir geriau parengti, ypač taikant mokytojams skirtas mokymo programas ir mokomosios medžiagos mainus, ir stiprinti subnacionalinio lygmens gebėjimus pasinaudoti EKP programomis; |
| --- | --- |

25.

pažymi, kad vietos lygmens ir pilietinės visuomenės žinios apie ES ir EKP šalių susitarimus vis dar ribotos, ir ragina Komisiją bendradarbiauti su ES delegacijomis siekiant gerokai padidinti regionų ir vietos lygmens bendradarbiavimo programų matomumą, užtikrinti, kad vietos bei regionų veikėjai būtų geriau informuoti ir geriau parengti, ypač taikant mokytojams skirtas mokymo programas ir mokomosios medžiagos mainus, ir stiprinti subnacionalinio lygmens gebėjimus pasinaudoti EKP programomis;

| 26. | mano, kad labai svarbu stiprinti jaunimo aktyvumą ir moterų dalyvavimą – lemiamus kaimyninių šalių vystymosi veiksnius; |
| --- | --- |

26.

mano, kad labai svarbu stiprinti jaunimo aktyvumą ir moterų dalyvavimą – lemiamus kaimyninių šalių vystymosi veiksnius;

| 27. | ragina vietos lygmeniu vykdyti daugiau konkrečių projektų, duodančių apčiuopiamų rezultatų ir teigiamai veikiančių piliečių kasdienį gyvenimą; |
| --- | --- |

27.

ragina vietos lygmeniu vykdyti daugiau konkrečių projektų, duodančių apčiuopiamų rezultatų ir teigiamai veikiančių piliečių kasdienį gyvenimą;

Geras valdymas, teisinės valstybės principas, pagarba žmogaus teisėms ir pilietinėms laisvėms

| 28. | pabrėžia, kad geras valdymas, teisinė valstybė, demokratija ir pagarba žmogaus teisėms bei demokratinėms laisvėms yra būtini stabilumui pasiekti; pažymi, kad atskiros visuomenės ES kaimyninėse šalyse formavosi veikiamos skirtingos istorinės patirties bei aplinkybių ir kad demokratijos ir žmogaus teisių standartų negalima primesti iš išorės ar iš viršaus, jie turi formuotis iš apačios į viršų; pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą įtvirtinant demokratiją ir teisinę valstybę visuomenėje; pabrėžia, kad šios pagrindinės vertybės yra EKP pagrindas ir jų negalima pažeisti; pažymi, kad į partnerystės susitarimus būtina įtraukti veiksmingesnius institucinius mechanizmus, kurie leistų stebėti, kaip partneriai laikosi šių principų; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia, kad geras valdymas, teisinė valstybė, demokratija ir pagarba žmogaus teisėms bei demokratinėms laisvėms yra būtini stabilumui pasiekti; pažymi, kad atskiros visuomenės ES kaimyninėse šalyse formavosi veikiamos skirtingos istorinės patirties bei aplinkybių ir kad demokratijos ir žmogaus teisių standartų negalima primesti iš išorės ar iš viršaus, jie turi formuotis iš apačios į viršų; pabrėžia vietos ir regionų valdžios institucijų svarbą įtvirtinant demokratiją ir teisinę valstybę visuomenėje; pabrėžia, kad šios pagrindinės vertybės yra EKP pagrindas ir jų negalima pažeisti; pažymi, kad į partnerystės susitarimus būtina įtraukti veiksmingesnius institucinius mechanizmus, kurie leistų stebėti, kaip partneriai laikosi šių principų;

| 29. | pažymi, kad subnacionalinio lygmens administraciniai gebėjimai daugumoje kaimyninių valstybių turi būti sustiprinti; dar kartą patvirtina, kad Komitetas bei jo nariai, susijusios vietos valdžios institucijos ir jų nacionalinės asociacijos yra pasirengusios prisidėti prie administracinių gebėjimų gerinimo programų kaimyninėse šalyse; ragina Komisiją sudaryti tam reikiamas administracines ir finansines sąlygas; ragina labiau remti decentralizacijos reformas kaimyninėse valstybėse; siūlo su kaimynėmis valstybėmis susitarti dėl sektorinių bandomųjų projektų, už kurių įgyvendinimą būtų atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos, kad šios šalys galėtų įgyti decentralizacijos procesų patirties; |
| --- | --- |

29.

pažymi, kad subnacionalinio lygmens administraciniai gebėjimai daugumoje kaimyninių valstybių turi būti sustiprinti; dar kartą patvirtina, kad Komitetas bei jo nariai, susijusios vietos valdžios institucijos ir jų nacionalinės asociacijos yra pasirengusios prisidėti prie administracinių gebėjimų gerinimo programų kaimyninėse šalyse; ragina Komisiją sudaryti tam reikiamas administracines ir finansines sąlygas; ragina labiau remti decentralizacijos reformas kaimyninėse valstybėse; siūlo su kaimynėmis valstybėmis susitarti dėl sektorinių bandomųjų projektų, už kurių įgyvendinimą būtų atsakingos vietos ir regionų valdžios institucijos, kad šios šalys galėtų įgyti decentralizacijos procesų patirties;

| 30. | ragina Komisiją plėtoti projektus, skirtus vietos ir regionų išrinktiems atstovams ir vietos valdžios institucijoms, pagal kuriuos būtų galima keistis patirtimi su ES vietos ir regionų valdžios institucijomis; ragina labiau remti nacionalines vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijas, kad būtų skatinamas keitimasis informacija tarp šalies vietos ir regionų valdžios institucijų; mano, kad reikia gerokai išplėsti miestų partnerystės programas ir Techninės pagalbos ir informacijos mainų programą (TAIEX) bei porines programas; ragina Komisiją ne tik politiškai, bet ir finansiškai tinkamai remti RK vadovaujamą ir ARLEM, CORLEAP ir specialiosios darbo grupės Ukrainos klausimais vykdomą veiklą; |
| --- | --- |

30.

ragina Komisiją plėtoti projektus, skirtus vietos ir regionų išrinktiems atstovams ir vietos valdžios institucijoms, pagal kuriuos būtų galima keistis patirtimi su ES vietos ir regionų valdžios institucijomis; ragina labiau remti nacionalines vietos ir regionų valdžios institucijų asociacijas, kad būtų skatinamas keitimasis informacija tarp šalies vietos ir regionų valdžios institucijų; mano, kad reikia gerokai išplėsti miestų partnerystės programas ir Techninės pagalbos ir informacijos mainų programą (TAIEX) bei porines programas; ragina Komisiją ne tik politiškai, bet ir finansiškai tinkamai remti RK vadovaujamą ir ARLEM, CORLEAP ir specialiosios darbo grupės Ukrainos klausimais vykdomą veiklą;

| 31. | pakartoja savo raginimą Europos išorės veiksmų tarnybai kiekvienoje iš 16 Komisijos delegacijų EKP šalyse kaip praktinę priemonę paskirti kontaktinį asmenį vietos ir regionų valdžios institucijoms; |
| --- | --- |

31.

pakartoja savo raginimą Europos išorės veiksmų tarnybai kiekvienoje iš 16 Komisijos delegacijų EKP šalyse kaip praktinę priemonę paskirti kontaktinį asmenį vietos ir regionų valdžios institucijoms;

Bendradarbiavimas energetikos srityje

| 32. | pažymi, kad glaudus bendradarbiavimas energetikos klausimais yra labai svarbi ES santykių su kaimynėmis dalis, nes daugelis jų ES valstybėms narėms yra svarbios energijos tiekėjos; mano, kad ES savo priklausomybę nuo išorės tiekėjų ir energijos išteklių gali sumažinti efektyviau vartodama energiją visais energijos vertės grandinės etapais, kuo didesniu mastu naudodama atsinaujinančiuosius ir kitus vietos energijos išteklius ir teikdama pirmenybę aplinką tausojančiam kurui ir technologijoms. Taip ji prisidės įgyvendinant COP 21 tikslus, dėl kurių susitarta Paryžiuje; pabrėžia, kad ES ir jos kaimynių bendradarbiavimas energetikos klausimais visų pirma turėtų apimti energetikos infrastruktūros vystymą ir efektyvaus energijos vartojimo projektus; |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad glaudus bendradarbiavimas energetikos klausimais yra labai svarbi ES santykių su kaimynėmis dalis, nes daugelis jų ES valstybėms narėms yra svarbios energijos tiekėjos; mano, kad ES savo priklausomybę nuo išorės tiekėjų ir energijos išteklių gali sumažinti efektyviau vartodama energiją visais energijos vertės grandinės etapais, kuo didesniu mastu naudodama atsinaujinančiuosius ir kitus vietos energijos išteklius ir teikdama pirmenybę aplinką tausojančiam kurui ir technologijoms. Taip ji prisidės įgyvendinant COP 21 tikslus, dėl kurių susitarta Paryžiuje; pabrėžia, kad ES ir jos kaimynių bendradarbiavimas energetikos klausimais visų pirma turėtų apimti energetikos infrastruktūros vystymą ir efektyvaus energijos vartojimo projektus;

| 33. | atkreipia dėmesį į tai, kad Merų paktas klimato kaitos ir energetikos srityje gali būti viena iš bendradarbiavimo šioje srityje platformų, todėl šiuo požiūriu siūlo pasinaudoti RK Merų pakto ambasadorių žiniomis ir praktine patirtimi įgyvendinant kovos su klimato kaita ir energetikos tikslus EKP šalyse; |
| --- | --- |

33.

atkreipia dėmesį į tai, kad Merų paktas klimato kaitos ir energetikos srityje gali būti viena iš bendradarbiavimo šioje srityje platformų, todėl šiuo požiūriu siūlo pasinaudoti RK Merų pakto ambasadorių žiniomis ir praktine patirtimi įgyvendinant kovos su klimato kaita ir energetikos tikslus EKP šalyse;

| 34. | pripažįsta valstybių teisę pačioms spręsti energijos tiekimo klausimus; ragina šioje srityje nuosekliai atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijoms bei piliečiams rūpimus klausimus ir atkreipia dėmesį į daugybės ES bendruomenių pasipriešinimą gamtinių dujų ir naftos gavybai hidrauliniu ardymu ir reikalauja, kad bendradarbiaujant su EKP šalimis energetikos srityje būtų laikomasi griežčiausių ES aplinkosaugos standartų gamtinių dujų ir naftos gavybos ir perdirbimo srityse; |
| --- | --- |

34.

pripažįsta valstybių teisę pačioms spręsti energijos tiekimo klausimus; ragina šioje srityje nuosekliai atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijoms bei piliečiams rūpimus klausimus ir atkreipia dėmesį į daugybės ES bendruomenių pasipriešinimą gamtinių dujų ir naftos gavybai hidrauliniu ardymu ir reikalauja, kad bendradarbiaujant su EKP šalimis energetikos srityje būtų laikomasi griežčiausių ES aplinkosaugos standartų gamtinių dujų ir naftos gavybos ir perdirbimo srityse;

| 35. | ragina pagerinti ne tik ES esančių energetikos tinklų sujungiamumą, bet ir ES energetikos tinklų sujungiamumą su jos kaimynių bei jų kaimynių tinklais; |
| --- | --- |

35.

ragina pagerinti ne tik ES esančių energetikos tinklų sujungiamumą, bet ir ES energetikos tinklų sujungiamumą su jos kaimynių bei jų kaimynių tinklais;

| 36. | yra susirūpinęs, kad kai kuriose EKP šalyse labai išaugo energijos kaina; primygtinai ragina Komisiją įgyvendinti savo įsipareigojimą remti energijos įperkamumą praktinėmis strategijomis, kuriomis siekiama remti nuo energijos nepritekliaus kenčiančius gyventojus EKP šalyse; |
| --- | --- |

36.

yra susirūpinęs, kad kai kuriose EKP šalyse labai išaugo energijos kaina; primygtinai ragina Komisiją įgyvendinti savo įsipareigojimą remti energijos įperkamumą praktinėmis strategijomis, kuriomis siekiama remti nuo energijos nepritekliaus kenčiančius gyventojus EKP šalyse;

| 37. | yra įsitikinęs, kad naujais energetikos projektais pirmiausia turėtų būti siekiama energijos įvairinimo ir neturėtų būti kenkiama EKP valstybių kaip tranzito šalių padėčiai; |
| --- | --- |

37.

yra įsitikinęs, kad naujais energetikos projektais pirmiausia turėtų būti siekiama energijos įvairinimo ir neturėtų būti kenkiama EKP valstybių kaip tranzito šalių padėčiai;

Sinergijos sukūrimas

| 38. | rekomenduoja geriau keistis bendradarbiavimo su rytinėmis ir pietinėmis kaimyninėmis šalimis patirtimi, ir palankiai vertina su tuo susijusį ARLEM, CORLEAP ir specialiosios darbo grupės Ukrainos klausimais narių dalyvavimą; |
| --- | --- |

38.

rekomenduoja geriau keistis bendradarbiavimo su rytinėmis ir pietinėmis kaimyninėmis šalimis patirtimi, ir palankiai vertina su tuo susijusį ARLEM, CORLEAP ir specialiosios darbo grupės Ukrainos klausimais narių dalyvavimą;

| 39. | ragina geriau koordinuoti EKP ir ES parengtas programas, siekiant pagerinti pabėgėlių padėtį kaimynystės priemonėje dalyvaujančiose šalyse; |
| --- | --- |

39.

ragina geriau koordinuoti EKP ir ES parengtas programas, siekiant pagerinti pabėgėlių padėtį kaimynystės priemonėje dalyvaujančiose šalyse;

| 40. | teigiamai vertina tai, kad Visuotinėje Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijoje pripažįstamas regionų vaidmuo, nes jie „yra itin svarbios valdymo erdvės decentralizuotame pasaulyje“, ir įsipareigojama skatinti ir remti „bendradarbiaujamąją regioninę tvarką visame pasaulyje“; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir EIVT atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį ir ja pasinaudoti; |
| --- | --- |

40.

teigiamai vertina tai, kad Visuotinėje Europos Sąjungos užsienio ir saugumo politikos strategijoje pripažįstamas regionų vaidmuo, nes jie „yra itin svarbios valdymo erdvės decentralizuotame pasaulyje“, ir įsipareigojama skatinti ir remti „bendradarbiaujamąją regioninę tvarką visame pasaulyje“; ragina vyriausiąją įgaliotinę ir EIVT atsižvelgti į vietos ir regionų valdžios institucijų patirtį ir ja pasinaudoti;

Finansiniai ištekliai

| 41. | pabrėžia, kad pagal Europos kaimynystės priemonę numatytas finansavimas neatitinka aukšto užmojo politinių tikslų ir iššūkių ES kaimyninėse šalyse, ir apgailestauja, kad peržiūrint EKP nebuvo rekomenduota padidinti finansinius išteklius; |
| --- | --- |

41.

pabrėžia, kad pagal Europos kaimynystės priemonę numatytas finansavimas neatitinka aukšto užmojo politinių tikslų ir iššūkių ES kaimyninėse šalyse, ir apgailestauja, kad peržiūrint EKP nebuvo rekomenduota padidinti finansinius išteklius;

| 42. | pažymi, kad ES šiuo metu susiduria su didesniu krizių skaičiumi nei kada nors anksčiau, ypač su pabėgėlių krize, stichinėmis nelaimėmis ir ginkluotais konfliktais, kurie kelia pavojų esminėms vertybėms; pabrėžia, kad šių krizių 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) priėmimo metu dar nebuvo galima numatyti; ragina Komisiją pateikti siūlymą persvarstyti DFP ir padidinti didžiausią išlaidų sumą mokėjimų asignavimams vykdyti ir didžiausią lėšų sumą, skirtą finansiniams įsipareigojimams pagal šią 4 ir pagal 3 išlaidų kategoriją vykdyti, kuriuo būtų gerokai padidintos ir EKP lėšos siekiant įveikti migracijos ir pabėgėlių krizę, ir užtikrinti migrantų priėmimą ir integraciją, o tuo iš esmės rūpinasi vietos ir regionų valdžios institucijos. Naujoji DFP suteikia galimybę padidinti išteklius, numatytus Europos migracijos darbotvarkės prioritetams įgyvendinti taip pat ir šioje išorės dimensijoje; |
| --- | --- |

42.

pažymi, kad ES šiuo metu susiduria su didesniu krizių skaičiumi nei kada nors anksčiau, ypač su pabėgėlių krize, stichinėmis nelaimėmis ir ginkluotais konfliktais, kurie kelia pavojų esminėms vertybėms; pabrėžia, kad šių krizių 2014–2020 m. daugiametės finansinės programos (DFP) priėmimo metu dar nebuvo galima numatyti; ragina Komisiją pateikti siūlymą persvarstyti DFP ir padidinti didžiausią išlaidų sumą mokėjimų asignavimams vykdyti ir didžiausią lėšų sumą, skirtą finansiniams įsipareigojimams pagal šią 4 ir pagal 3 išlaidų kategoriją vykdyti, kuriuo būtų gerokai padidintos ir EKP lėšos siekiant įveikti migracijos ir pabėgėlių krizę, ir užtikrinti migrantų priėmimą ir integraciją, o tuo iš esmės rūpinasi vietos ir regionų valdžios institucijos. Naujoji DFP suteikia galimybę padidinti išteklius, numatytus Europos migracijos darbotvarkės prioritetams įgyvendinti taip pat ir šioje išorės dimensijoje;

| 43. | ragina palaipsniui mažinti praktiką EKP lėšas sutelkti pirmiausia į bendradarbiavimą nacionaliniu lygmeniu; ragina galbūt nustatyti šalies sąlygas atitinkančią procentinę dalį subnacionalinio lygmens projektams finansuoti; pabrėžia būtinybę pritaikyti ES finansavimą prie regionų ir vietos subjektų poreikių, be kita ko, remiant nedidelius projektus ir taikant lanksčias bendro finansavimo sąlygas. Komisija turėtų apsvarstyti galimybę vėl įvesti buvusią Vietos administravimo priemonę, kuria naudojosi narystės siekiančios šalys, ir išplėsti jos taikymo sritį apimant EKP šalis ir numatant griežtesnę kompensavimo tvarką, skatinančią įgyvendinti konkrečius, tvarius projektus. Finansinių išteklių panaudojimas turi būti atidžiai stebimas, įskaitant ir pilietinės visuomenės. |
| --- | --- |

43.

ragina palaipsniui mažinti praktiką EKP lėšas sutelkti pirmiausia į bendradarbiavimą nacionaliniu lygmeniu; ragina galbūt nustatyti šalies sąlygas atitinkančią procentinę dalį subnacionalinio lygmens projektams finansuoti; pabrėžia būtinybę pritaikyti ES finansavimą prie regionų ir vietos subjektų poreikių, be kita ko, remiant nedidelius projektus ir taikant lanksčias bendro finansavimo sąlygas. Komisija turėtų apsvarstyti galimybę vėl įvesti buvusią Vietos administravimo priemonę, kuria naudojosi narystės siekiančios šalys, ir išplėsti jos taikymo sritį apimant EKP šalis ir numatant griežtesnę kompensavimo tvarką, skatinančią įgyvendinti konkrečius, tvarius projektus. Finansinių išteklių panaudojimas turi būti atidžiai stebimas, įskaitant ir pilietinės visuomenės.

Briuselis, 2016 m. spalio 11 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/69 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/69

---

Europos regionų komiteto nuomonė. Aviacijos strategija

(2017/C 088/14)

| Pranešėja: | Ulrika Carlefall Landergren (SE/ALDE), Kunsbakos savivaldybės tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatiniai dokumentai: | Komunikatas „Europos aviacijos strategija“
  COM(2015) 598 final;
  Prie komunikato „Europos aviacijos strategija“ pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas
  SWD(2015) 261 final;
  Pasiūlymas dėl reglamento dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2008
  COM(2015) 613 final |

Pranešėja:

Ulrika Carlefall Landergren (SE/ALDE), Kunsbakos savivaldybės tarybos narė

Pamatiniai dokumentai:

Komunikatas „Europos aviacijos strategija“

COM(2015) 598 final;

Prie komunikato „Europos aviacijos strategija“ pridedamas Komisijos tarnybų darbinis dokumentas

SWD(2015) 261 final;

Pasiūlymas dėl reglamento dėl bendrųjų civilinės aviacijos taisyklių, kuriuo įsteigiama Europos Sąjungos aviacijos saugos agentūra ir panaikinamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (EB) Nr. 216/2008

COM(2015) 613 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

| 1. | pritaria Komisijos nuomonei, kad aviacijos sektorius yra labai svarbus ekonomikos augimui, užimtumui, prekybai ir judumui ES ir už jos ribų. Aviacija yra svarbi ekonomikos šaka, kurioje sukuriama daug darbo vietų; |
| --- | --- |

1.

pritaria Komisijos nuomonei, kad aviacijos sektorius yra labai svarbus ekonomikos augimui, užimtumui, prekybai ir judumui ES ir už jos ribų. Aviacija yra svarbi ekonomikos šaka, kurioje sukuriama daug darbo vietų;

| 2. | pabrėžia aviacijos reikšmę visuomenei ir jos svarbų vaidmenį užtikrinant teritorinę sanglaudą, nes visų pirma periferiniuose ir retai apgyvendintuose regionuose, įskaitant salų ir atokiausius regionus, ji užtikrina prieigą prie didesnių bendrų rinkų ir kultūrinių mainų galimybę. Regionų komiteto požiūriu, konkurencingas ir ilgalaikėje perspektyvoje tvarus Europos aviacijos sektorius taip pat labai svarbus vystymuisi vietos ir regionų lygmeniu; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia aviacijos reikšmę visuomenei ir jos svarbų vaidmenį užtikrinant teritorinę sanglaudą, nes visų pirma periferiniuose ir retai apgyvendintuose regionuose, įskaitant salų ir atokiausius regionus, ji užtikrina prieigą prie didesnių bendrų rinkų ir kultūrinių mainų galimybę. Regionų komiteto požiūriu, konkurencingas ir ilgalaikėje perspektyvoje tvarus Europos aviacijos sektorius taip pat labai svarbus vystymuisi vietos ir regionų lygmeniu;

| 3. | sutinka su Komisija, kad atsižvelgiant į paskutiniųjų metų struktūrinius pokyčius tarptautinėje aviacijos rinkoje būtina nuosekli aviacijos strategija, ir pritaria strategijos tikslui prisidėti prie ES piliečių judumo, gerinti ES aviacijos konkurencingumą ir siekti jos ekologinio, ekonominio ir socialinio tvarumo visoje vertės grandinėje; |
| --- | --- |

3.

sutinka su Komisija, kad atsižvelgiant į paskutiniųjų metų struktūrinius pokyčius tarptautinėje aviacijos rinkoje būtina nuosekli aviacijos strategija, ir pritaria strategijos tikslui prisidėti prie ES piliečių judumo, gerinti ES aviacijos konkurencingumą ir siekti jos ekologinio, ekonominio ir socialinio tvarumo visoje vertės grandinėje;

| 4. | pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka lemiamą vaidmenį oro uostų ir aviacijos plėtros srityje, nes jos yra atsakingos už gyventojų gyvenimo kokybę, aplinkos sąlygas ir teritorijų bei fizinės aplinkos planavimą. Kad ateityje aviacijos plėtra Europoje būtų tvari ir būtų veiksmingai naudojami ir didinami oro uostų pajėgumai, teritorijų planavimo srityje būtinas atviras, skaidrus ir patikimas bendradarbiavimas su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir aviacijos sektoriaus bei oro uostų atstovais. Tai yra būtina sąlyga siekiant reikiamo pritarimo, kad Europos aviacija sustiprintų savo konkurencingumą ir išlaikytų lyderės poziciją; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka lemiamą vaidmenį oro uostų ir aviacijos plėtros srityje, nes jos yra atsakingos už gyventojų gyvenimo kokybę, aplinkos sąlygas ir teritorijų bei fizinės aplinkos planavimą. Kad ateityje aviacijos plėtra Europoje būtų tvari ir būtų veiksmingai naudojami ir didinami oro uostų pajėgumai, teritorijų planavimo srityje būtinas atviras, skaidrus ir patikimas bendradarbiavimas su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir aviacijos sektoriaus bei oro uostų atstovais. Tai yra būtina sąlyga siekiant reikiamo pritarimo, kad Europos aviacija sustiprintų savo konkurencingumą ir išlaikytų lyderės poziciją;

| 5. | todėl atsižvelgdamas į tai labai apgailestauja, kad tvirtinant, jog būtinos bendros pastangos ir bendradarbiavimas, neminimas vietos ir regionų lygmuo ir jo institucijos. Be to, trūksta teritorinės, erdvinės perspektyvos ir neatsižvelgiama į poveikį vietos ir regionų aplinkai, nors tai yra būtina siekiant ilgalaikės aviacijos plėtros. Aviacijos sektoriaus atstovai tai suvokia, tačiau strategijoje tai neparodoma; |
| --- | --- |

5.

todėl atsižvelgdamas į tai labai apgailestauja, kad tvirtinant, jog būtinos bendros pastangos ir bendradarbiavimas, neminimas vietos ir regionų lygmuo ir jo institucijos. Be to, trūksta teritorinės, erdvinės perspektyvos ir neatsižvelgiama į poveikį vietos ir regionų aplinkai, nors tai yra būtina siekiant ilgalaikės aviacijos plėtros. Aviacijos sektoriaus atstovai tai suvokia, tačiau strategijoje tai neparodoma;

Aviacijos rinkos plėtra

| 6. | mano, kad Europos aviacijos rinka per pastaruosius 20 metų regionams ir jų gyventojams suteikė daug pranašumų, ir remia siūlomas priemones dėl aviacijos rinkos plėtros rėmimo, tarp jų ES lygmens derybas dėl visapusiškų oro transporto susitarimų su daugeliu šalių ir regionų, taip pat derybas dėl konkurencijos taisyklių, nes šios priemonės gali prisidėti prie tolesnio aviacijos liberalizavimo ir užtikrinti vienodas sąlygas sąžiningai konkurencijai aviacijos sektoriuje. Sudaryti išsamūs oro transporto susitarimai turi atitikti pagrindines TDO konvencijas; |
| --- | --- |

6.

mano, kad Europos aviacijos rinka per pastaruosius 20 metų regionams ir jų gyventojams suteikė daug pranašumų, ir remia siūlomas priemones dėl aviacijos rinkos plėtros rėmimo, tarp jų ES lygmens derybas dėl visapusiškų oro transporto susitarimų su daugeliu šalių ir regionų, taip pat derybas dėl konkurencijos taisyklių, nes šios priemonės gali prisidėti prie tolesnio aviacijos liberalizavimo ir užtikrinti vienodas sąlygas sąžiningai konkurencijai aviacijos sektoriuje. Sudaryti išsamūs oro transporto susitarimai turi atitikti pagrindines TDO konvencijas;

| 7. | pažymėdamas, kad liberalizavimas daro poveikį padėčiai ES aviacijos sektoriuje, taip pat primena apie didžiausius naujus šio sektoriaus iššūkius – būtinybę skatinti subalansuotą teritorinį vystymąsi, užtikrinti, kad esamos ir naujai sukurtos darbo vietos atitiktų Europos standartus ir taikyti valstybės pagalbos taisykles; |
| --- | --- |

7.

pažymėdamas, kad liberalizavimas daro poveikį padėčiai ES aviacijos sektoriuje, taip pat primena apie didžiausius naujus šio sektoriaus iššūkius – būtinybę skatinti subalansuotą teritorinį vystymąsi, užtikrinti, kad esamos ir naujai sukurtos darbo vietos atitiktų Europos standartus ir taikyti valstybės pagalbos taisykles;

Pajėgumų trūkumas ant žemės ir ore?

| 8. | pajėgumų ore klausimu pažymi, kad išklausius rinkos dalyvių susidarė įspūdis, jog oro erdvėje iš esmės netrūksta pajėgumų, o vidutinis vėlavimas yra labai nedidelis. Dar yra daug galimybių pagerinti efektyvumą ir aplinkosauginį tvarumą, taip pat sumažinti išlaidas įgyvendinus Bendrą Europos dangų (angl. Single European Sky) ir Bendro Europos dangaus oro eismo vadybos mokslinių tyrimų programos (SESAR) projekto rezultatus, pavyzdžiui, pasitelkus bendrus standartus, kurie gali padėti atverti oro eismo vadybos sistemų rinką. Veiksminga, integruota oro eismo vadybos sistema yra naudinga ir svarbi regionams, ypač periferiniams, nedidelius oro uostus turintiems regionams. Nuotolinis skrydžių valdymas puikiai parodo, kaip naujos technologijos gali padėti veiksmingiau valdyti nedidelius regioninius oro uostus; |
| --- | --- |

8.

pajėgumų ore klausimu pažymi, kad išklausius rinkos dalyvių susidarė įspūdis, jog oro erdvėje iš esmės netrūksta pajėgumų, o vidutinis vėlavimas yra labai nedidelis. Dar yra daug galimybių pagerinti efektyvumą ir aplinkosauginį tvarumą, taip pat sumažinti išlaidas įgyvendinus Bendrą Europos dangų (angl. Single European Sky) ir Bendro Europos dangaus oro eismo vadybos mokslinių tyrimų programos (SESAR) projekto rezultatus, pavyzdžiui, pasitelkus bendrus standartus, kurie gali padėti atverti oro eismo vadybos sistemų rinką. Veiksminga, integruota oro eismo vadybos sistema yra naudinga ir svarbi regionams, ypač periferiniams, nedidelius oro uostus turintiems regionams. Nuotolinis skrydžių valdymas puikiai parodo, kaip naujos technologijos gali padėti veiksmingiau valdyti nedidelius regioninius oro uostus;

| 9. | remia pasiūlymą ES lygmeniu parengti strateginį oro uostų pajėgumų planą tuo atveju, kai trūksta pajėgumų kai kuriuose dideliuose oro uostuose, o daugelyje kitų oro uostų pajėgumai neišnaudojami. Kadangi apskritai esama perteklinių pajėgumų, reikia užtikrinti geresnį jau sukurtos infrastruktūros panaudojimą, o tai turėtų akivaizdaus poveikio aplinkai; pabrėžia, kad toks nacionalinio ir regionų lygmens planavimas turi remtis teritoriniu matmeniu. Itin svarbus klausimas – kaip būtų galima geriausiai panaudoti esamus oro uostų pajėgumus? Strategijoje pabrėžiami susisiekimo skirtumai, kurie egzistuoja tarp įvairių regionų ir kuriuos ne visada galima paaiškinti nevienodomis vietos sąlygomis ar paklausos ir su pasiūla susijusių sąlygų skirtumais. Dėl šių skirtumų kai kuriuose regionuose atsiranda didelių konkurencinių trūkumų, blogiau ir netolygiau naudojamas bendras potencialas ir mažėja teritorinė sanglauda. Reikėtų siekti deramų jungčių su visais Europos regionais, kartu vengiant didinti nepelningų oro uostų skaičių ir užkertant kelią konkurencijos iškraipymui tais atvejais, kai egzistuoja veikiančiai rinkai reikalingos sąlygos; |
| --- | --- |

9.

remia pasiūlymą ES lygmeniu parengti strateginį oro uostų pajėgumų planą tuo atveju, kai trūksta pajėgumų kai kuriuose dideliuose oro uostuose, o daugelyje kitų oro uostų pajėgumai neišnaudojami. Kadangi apskritai esama perteklinių pajėgumų, reikia užtikrinti geresnį jau sukurtos infrastruktūros panaudojimą, o tai turėtų akivaizdaus poveikio aplinkai; pabrėžia, kad toks nacionalinio ir regionų lygmens planavimas turi remtis teritoriniu matmeniu. Itin svarbus klausimas – kaip būtų galima geriausiai panaudoti esamus oro uostų pajėgumus? Strategijoje pabrėžiami susisiekimo skirtumai, kurie egzistuoja tarp įvairių regionų ir kuriuos ne visada galima paaiškinti nevienodomis vietos sąlygomis ar paklausos ir su pasiūla susijusių sąlygų skirtumais. Dėl šių skirtumų kai kuriuose regionuose atsiranda didelių konkurencinių trūkumų, blogiau ir netolygiau naudojamas bendras potencialas ir mažėja teritorinė sanglauda. Reikėtų siekti deramų jungčių su visais Europos regionais, kartu vengiant didinti nepelningų oro uostų skaičių ir užkertant kelią konkurencijos iškraipymui tais atvejais, kai egzistuoja veikiančiai rinkai reikalingos sąlygos;

| 10. | palankiai vertina tai, kad Komisija ir toliau bendradarbiaus su Oro uostų stebėjimo centru stebint susisiekimo ES viduje ir už jos ribų plėtrą, nustatant trūkumus ir imantis tinkamų priemonių. Nuosekli ir nuolatinė regionų susisiekimo analizė, vykdoma atsižvelgiant į esamą paklausą ir suteikianti informacijos apie regionus, kurių susisiekimas yra nepakankamas, ir esamus oro uostų pajėgumus, būtų labai vertinga planuojant oro uostų pajėgumų naudojimą ir didinimą. Pasiekiamumo zonų prieinamumui gerinti ir jų išplėtimui skirtos planavimo priemonės gali turėti teigiamo poveikio pajėgumus neišnaudojančių oro uostų patrauklumui. Atliekant tokį planavimą turi būti atsižvelgiama tiek į keleivių, tiek ir prekių vežimą, remiamasi daugiarūšiškumo koncepcija ir atsižvelgiama į ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį poveikį; |
| --- | --- |

10.

palankiai vertina tai, kad Komisija ir toliau bendradarbiaus su Oro uostų stebėjimo centru stebint susisiekimo ES viduje ir už jos ribų plėtrą, nustatant trūkumus ir imantis tinkamų priemonių. Nuosekli ir nuolatinė regionų susisiekimo analizė, vykdoma atsižvelgiant į esamą paklausą ir suteikianti informacijos apie regionus, kurių susisiekimas yra nepakankamas, ir esamus oro uostų pajėgumus, būtų labai vertinga planuojant oro uostų pajėgumų naudojimą ir didinimą. Pasiekiamumo zonų prieinamumui gerinti ir jų išplėtimui skirtos planavimo priemonės gali turėti teigiamo poveikio pajėgumus neišnaudojančių oro uostų patrauklumui. Atliekant tokį planavimą turi būti atsižvelgiama tiek į keleivių, tiek ir prekių vežimą, remiamasi daugiarūšiškumo koncepcija ir atsižvelgiama į ekonominį, socialinį ir aplinkosauginį poveikį;

| 11. | pažymi, kad Komisija strategijoje ragina Tarybą ir Europos Parlamentą skubiai priimti persvarstytą Laiko tarpsnių reglamentą, kurį ji yra pateikusi 2011 m. Regionų komitetas mano, kad regionų susisiekimui reikėtų suteikti akivaizdesnį prioritetą, nei buvo daroma teikiant pasiūlymą dėl persvarstymo, taip pat reikėtų pakeisti pasiūlymą dėl Laiko tarpsnių reglamento persvarstymo, kad regionų susisiekimui būtų galima suteikti didesnį prioritetą; |
| --- | --- |

11.

pažymi, kad Komisija strategijoje ragina Tarybą ir Europos Parlamentą skubiai priimti persvarstytą Laiko tarpsnių reglamentą, kurį ji yra pateikusi 2011 m. Regionų komitetas mano, kad regionų susisiekimui reikėtų suteikti akivaizdesnį prioritetą, nei buvo daroma teikiant pasiūlymą dėl persvarstymo, taip pat reikėtų pakeisti pasiūlymą dėl Laiko tarpsnių reglamento persvarstymo, kad regionų susisiekimui būtų galima suteikti didesnį prioritetą;

Krovinių gabenimas oro transportu

| 12. | pažymi, kad krovinių gabenimas oro transportu sudaro didelę aviacijos sektoriaus dalį, tačiau aviacijos strategijoje jam visiškai neskiriama dėmesio. Krovinių gabenimas oro transportu yra esminė krovinių vežimo ir logistikos sudėtinė dalis, daro poveikį regionų vystymosi sąlygoms, visų pirma atokiausių regionų, ir yra svarbus regioninio planavimo aspektas. Rengiant planus svarbu į krovinių gabenimą oro transportu atsižvelgti iš daugiarūšės logistikos perspektyvos. Regionų komiteto nuomone, išsamioje ES aviacijos strategijoje reikia atsižvelgti į krovinių gabenimą oro transportu, turint galvoje oro uostų pajėgumus, daugiarūšį transportą ir logistikos tinklą, taip pat ypatingą dėmesį skiriant skrydžių keliamo triukšmo taršai vėlai vakare, naktį ir anksti ryte; |
| --- | --- |

12.

pažymi, kad krovinių gabenimas oro transportu sudaro didelę aviacijos sektoriaus dalį, tačiau aviacijos strategijoje jam visiškai neskiriama dėmesio. Krovinių gabenimas oro transportu yra esminė krovinių vežimo ir logistikos sudėtinė dalis, daro poveikį regionų vystymosi sąlygoms, visų pirma atokiausių regionų, ir yra svarbus regioninio planavimo aspektas. Rengiant planus svarbu į krovinių gabenimą oro transportu atsižvelgti iš daugiarūšės logistikos perspektyvos. Regionų komiteto nuomone, išsamioje ES aviacijos strategijoje reikia atsižvelgti į krovinių gabenimą oro transportu, turint galvoje oro uostų pajėgumus, daugiarūšį transportą ir logistikos tinklą, taip pat ypatingą dėmesį skiriant skrydžių keliamo triukšmo taršai vėlai vakare, naktį ir anksti ryte;

Susisiekimas

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad regiono vystymosi potencialas didele dalimi priklauso nuo tarptautinio susisiekimo su juo kokybės. Žvelgiant iš regionų perspektyvos, prioritetinė aviacijos sektoriaus užduotis – užtikrinti gerą susisiekimą. Todėl regionai pagrįstai suinteresuoti tuo, kad išplečiant skrydžius būtų gerinamas ir stiprinamas susisiekimas. Šiuo požiūriu būtų galima numatyti paskatas pradėti vykdyti naujus tiesioginius skrydžius ir imtis skrydžių maršrutų rinkodaros priemonių. Atokiausių oro uostų atveju šis susisiekimas oro transportu yra būtinas dėl jų geografinės padėties ir kitų transporto priemonių alternatyvų nebuvimo. Šiuo požiūriu būtų galima numatyti paskatas pradėti vykdyti naujus tiesioginius skrydžius ir imtis skrydžių maršrutų rinkodaros priemonių. Kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo ir nesumažėtų patikimumas, būtina užtikrinti skaidrumą; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad regiono vystymosi potencialas didele dalimi priklauso nuo tarptautinio susisiekimo su juo kokybės. Žvelgiant iš regionų perspektyvos, prioritetinė aviacijos sektoriaus užduotis – užtikrinti gerą susisiekimą. Todėl regionai pagrįstai suinteresuoti tuo, kad išplečiant skrydžius būtų gerinamas ir stiprinamas susisiekimas. Šiuo požiūriu būtų galima numatyti paskatas pradėti vykdyti naujus tiesioginius skrydžius ir imtis skrydžių maršrutų rinkodaros priemonių. Atokiausių oro uostų atveju šis susisiekimas oro transportu yra būtinas dėl jų geografinės padėties ir kitų transporto priemonių alternatyvų nebuvimo. Šiuo požiūriu būtų galima numatyti paskatas pradėti vykdyti naujus tiesioginius skrydžius ir imtis skrydžių maršrutų rinkodaros priemonių. Kad būtų išvengta konkurencijos iškraipymo ir nesumažėtų patikimumas, būtina užtikrinti skaidrumą;

| 14. | kartu pabrėžia, kad regionų susisiekimas visų pirma užtikrinamas pasitelkus integruotas daugiarūšio transporto sistemas. Lėktuvas yra svarbi transporto priemonė keliaujant ilgais maršrutais ir žemyninio bei tarpžemyninio susisiekimo srityje. Tačiau kelionei „nuo durų iki durų“ ir siekiant pagerinti bendrą kelionės kokybę labai svarbu, pasitelkus bendrą transporto sistemą, užtikrinti gerą oro transporto sąveiką su kitomis transporto rūšimis. Šiuo požiūriu taip pat reikėtų pažymėti, kad oro uostuose ar netoli oro uostų dirbantiems asmenims turi būti teikiamos viešojo transporto paslaugos, pritaikytos prie jų kasdienių kelionių (dažniausiai ne įprastomis darbo valandomis); |
| --- | --- |

14.

kartu pabrėžia, kad regionų susisiekimas visų pirma užtikrinamas pasitelkus integruotas daugiarūšio transporto sistemas. Lėktuvas yra svarbi transporto priemonė keliaujant ilgais maršrutais ir žemyninio bei tarpžemyninio susisiekimo srityje. Tačiau kelionei „nuo durų iki durų“ ir siekiant pagerinti bendrą kelionės kokybę labai svarbu, pasitelkus bendrą transporto sistemą, užtikrinti gerą oro transporto sąveiką su kitomis transporto rūšimis. Šiuo požiūriu taip pat reikėtų pažymėti, kad oro uostuose ar netoli oro uostų dirbantiems asmenims turi būti teikiamos viešojo transporto paslaugos, pritaikytos prie jų kasdienių kelionių (dažniausiai ne įprastomis darbo valandomis);

Oro uosto mokesčiai kaip valdymo priemonė

| 15. | pabrėžia skaidrumo ir dialogo tarp oro uostų ir oro vežėjų svarbą nustatant oro uostų mokesčius. Be to, Regionų komitetas pasisako už tai, kad ES aviacijos strategijoje būtų įtvirtintas raginimas koordinuotai rinkti oro uostų mokesčius aplinkosaugos tikslais atsižvelgiant į triukšmą ir oro kokybę. Išsamus ir koordinuotas aplinkosaugos mokesčių taikymas galėtų būti viena iš daugelio paskatų, kurios kartu su ekonomikos politikos valdymo priemonėmis, skirtomis sumažinti reaktyvinių degalų vartojimą ir poveikį aplinkai, gali paskatinti greičiau atnaujinti orlaivių parką, o tai yra pageidautina atsižvelgiant į su aplinka ir klimatu susijusias priežastis. Be to, Regionų komitetas pritartų tam, kad strategijoje būtų bendrai apsvarstytas klausimas dėl paskatų skubiau atnaujinti orlaivių parką, siekiant sumažinti aviacijos poveikį klimatui ir aplinkai; |
| --- | --- |

15.

pabrėžia skaidrumo ir dialogo tarp oro uostų ir oro vežėjų svarbą nustatant oro uostų mokesčius. Be to, Regionų komitetas pasisako už tai, kad ES aviacijos strategijoje būtų įtvirtintas raginimas koordinuotai rinkti oro uostų mokesčius aplinkosaugos tikslais atsižvelgiant į triukšmą ir oro kokybę. Išsamus ir koordinuotas aplinkosaugos mokesčių taikymas galėtų būti viena iš daugelio paskatų, kurios kartu su ekonomikos politikos valdymo priemonėmis, skirtomis sumažinti reaktyvinių degalų vartojimą ir poveikį aplinkai, gali paskatinti greičiau atnaujinti orlaivių parką, o tai yra pageidautina atsižvelgiant į su aplinka ir klimatu susijusias priežastis. Be to, Regionų komitetas pritartų tam, kad strategijoje būtų bendrai apsvarstytas klausimas dėl paskatų skubiau atnaujinti orlaivių parką, siekiant sumažinti aviacijos poveikį klimatui ir aplinkai;

Parama sunkiai pasiekiamiems regionams

| 16. | apgailestauja, kad Komisija strategijoje nepabrėžia regioninių oro uostų vaidmens ir svarbos aviacijos plėtrai. Vadovaujantis 2014 m. Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėse (OL C 99, 2014 4 4, p. 3) nustatyto suderinto metodo, kurį Komisija ketina taikyti, būtina atsižvelgti į regioninės plėtros ir visų regionų pasiekiamumo užtikrinimo būtinybę, visų pirma atokiose, periferinėse ir retai apgyvendintose srityse, nes jaučiamas pavojus, kad rinka šių poreikių nepatenkins. Regionų komitetas pabrėžia, kad žvelgiant iš regionų perspektyvos viešųjų paslaugų įsipareigojimas yra labai svarbus. Tačiau taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad regioniniams oro uostams turi būti sudaryta galimybė gauti paramą siekiant tvariai ilguoju laikotarpiu užtikrinti pelno ir nuostolių pusiausvyrą. Atokioms, periferinėms ir retai apgyvendintoms vietovėms bei regionams, kurie dėl kitų priežasčių šiuo metu yra sunkiai pasiekiami, jungtys su nacionaliniais ekonominiais ir administraciniais centrais ir oro transporto centrais, iš kurių galima toliau keliauti, ilgalaikėje perspektyvoje yra gyvybiškai svarbios. Siekiant sukurti tinkamas sąlygas šiems regionams vystytis, daugeliu atvejų reikalingas viešasis pirkimas, investicinė ir veiklos pagalba oro uostams, taip pat kilimo ir tūpimo tarpsnių piko metu užtikrinimas oro transporto centruose, iš kurių galima vykti jungiamaisiais europiniais ir tarpžemyniniais maršrutais. Tai – būtina teritorinės sanglaudos ES prielaida, todėl Regionų komitetas mano, kad šį klausimą būtina įtraukti į aviacijos strategiją. Regionų komitetas patvirtina savo ankstesnę poziciją, kad daugiausia dėmesio Komisija turėtų skirti didiesiems oro uostams ir kad pagalbos priemonės mažiems oro uostams, kurių vidutinis metinis keleivių srautas neviršija 300 000 keleivių, neturėtų būti priskirtos valstybės pagalbos skyrimo sričiai, nes jie negali daryti apčiuopiamo poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir yra struktūriškai nepajėgūs padengti veiklos ir kapitalo sąnaudų (1), taip pat todėl, kad viešoji parama padeda kurti saugią bei ekonomiškai perspektyvią oro transporto infrastruktūrą sunkiai pasiekiamuose regionuose (2). Tuo pat metu, žinoma, reikėtų gerokai padidinti išimties taikymo ribą oro uostams, teikiantiems visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (šiuo metu metinis keleivių srautas siekia 200 000 keleivių), skirtai valstybės pagalbai, be to, reikėtų grąžinti dar prieš priimant vadinamąjį Almunia dokumentų rinkinį dėl visuotinės ekonominės svarbos paslaugų galiojusią ribą, t. y. milijonas keleivių per metus. Tokios ribos nustatymas turi būti susietas su sąlyga, kad atitinkamo pasiekiamumo negalima užtikrinti kitais būdais; |
| --- | --- |

16.

apgailestauja, kad Komisija strategijoje nepabrėžia regioninių oro uostų vaidmens ir svarbos aviacijos plėtrai. Vadovaujantis 2014 m. Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gairėse (OL C 99, 2014 4 4, p. 3) nustatyto suderinto metodo, kurį Komisija ketina taikyti, būtina atsižvelgti į regioninės plėtros ir visų regionų pasiekiamumo užtikrinimo būtinybę, visų pirma atokiose, periferinėse ir retai apgyvendintose srityse, nes jaučiamas pavojus, kad rinka šių poreikių nepatenkins. Regionų komitetas pabrėžia, kad žvelgiant iš regionų perspektyvos viešųjų paslaugų įsipareigojimas yra labai svarbus. Tačiau taip pat reikia atsižvelgti į tai, kad regioniniams oro uostams turi būti sudaryta galimybė gauti paramą siekiant tvariai ilguoju laikotarpiu užtikrinti pelno ir nuostolių pusiausvyrą. Atokioms, periferinėms ir retai apgyvendintoms vietovėms bei regionams, kurie dėl kitų priežasčių šiuo metu yra sunkiai pasiekiami, jungtys su nacionaliniais ekonominiais ir administraciniais centrais ir oro transporto centrais, iš kurių galima toliau keliauti, ilgalaikėje perspektyvoje yra gyvybiškai svarbios. Siekiant sukurti tinkamas sąlygas šiems regionams vystytis, daugeliu atvejų reikalingas viešasis pirkimas, investicinė ir veiklos pagalba oro uostams, taip pat kilimo ir tūpimo tarpsnių piko metu užtikrinimas oro transporto centruose, iš kurių galima vykti jungiamaisiais europiniais ir tarpžemyniniais maršrutais. Tai – būtina teritorinės sanglaudos ES prielaida, todėl Regionų komitetas mano, kad šį klausimą būtina įtraukti į aviacijos strategiją. Regionų komitetas patvirtina savo ankstesnę poziciją, kad daugiausia dėmesio Komisija turėtų skirti didiesiems oro uostams ir kad pagalbos priemonės mažiems oro uostams, kurių vidutinis metinis keleivių srautas neviršija 300 000 keleivių, neturėtų būti priskirtos valstybės pagalbos skyrimo sričiai, nes jie negali daryti apčiuopiamo poveikio valstybių narių tarpusavio prekybai ir yra struktūriškai nepajėgūs padengti veiklos ir kapitalo sąnaudų (1), taip pat todėl, kad viešoji parama padeda kurti saugią bei ekonomiškai perspektyvią oro transporto infrastruktūrą sunkiai pasiekiamuose regionuose (2). Tuo pat metu, žinoma, reikėtų gerokai padidinti išimties taikymo ribą oro uostams, teikiantiems visuotinės ekonominės svarbos paslaugas (šiuo metu metinis keleivių srautas siekia 200 000 keleivių), skirtai valstybės pagalbai, be to, reikėtų grąžinti dar prieš priimant vadinamąjį Almunia dokumentų rinkinį dėl visuotinės ekonominės svarbos paslaugų galiojusią ribą, t. y. milijonas keleivių per metus. Tokios ribos nustatymas turi būti susietas su sąlyga, kad atitinkamo pasiekiamumo negalima užtikrinti kitais būdais;

| 17. | mano, kad pernelyg sudėtinga kartu taikyti valstybės pagalbos taisykles, ypač 2014 m. Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gaires, ir ES visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms taikomas taisykles. Tai sukelia netikrumą dėl vietos ir regionų valdžios institucijų finansinės paramos regioniniams oro uostams. Manoma, kad tokius klausimus Komisija sprendžia labai lėtai, todėl turėtų būti nustatyta aiškesnė ir greitesnė leidimų suteikimo procedūra. Apskritai, netikrumas ir vėlavimas nagrinėjant paraiškas apsunkina tinkamo nedidelių, periferinių ir atokių regionų susisiekimo palaikymą, o tai gali turėti neigiamą poveikį šių regionų ekonomikos plėtrai; |
| --- | --- |

17.

mano, kad pernelyg sudėtinga kartu taikyti valstybės pagalbos taisykles, ypač 2014 m. Valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms gaires, ir ES visuotinės ekonominės svarbos paslaugoms taikomas taisykles. Tai sukelia netikrumą dėl vietos ir regionų valdžios institucijų finansinės paramos regioniniams oro uostams. Manoma, kad tokius klausimus Komisija sprendžia labai lėtai, todėl turėtų būti nustatyta aiškesnė ir greitesnė leidimų suteikimo procedūra. Apskritai, netikrumas ir vėlavimas nagrinėjant paraiškas apsunkina tinkamo nedidelių, periferinių ir atokių regionų susisiekimo palaikymą, o tai gali turėti neigiamą poveikį šių regionų ekonomikos plėtrai;

| 18. | kalbant apie Bendrojo bendrosios išimties reglamento (3) peržiūrą, kurios tikslas – uostų ir oro uostų skiriamai valstybės pagalbai taikyti reikalavimo pranešti išimtį, Regionų komitetas visiškai pritaria Europos Komisijos metodui, taikomam investicinei pagalbai regioniniams oro uostams, pagal kurį „netikslinga nustatyti valstybės pagalbos sumą atitinkančią pranešimo ribą, nes pagalbos poveikis konkurencijai pirmiausia priklauso nuo oro uosto dydžio, o ne nuo investicijų apimties“. Regionų komitetas taip pat tikisi, kad Europos Komisija užtikrins „pagalbai regioniniams oro uostams taikomų apibrėžčių“ suderinimą su jau egzistuojančiais ES teisės aktais; |
| --- | --- |

18.

kalbant apie Bendrojo bendrosios išimties reglamento (3) peržiūrą, kurios tikslas – uostų ir oro uostų skiriamai valstybės pagalbai taikyti reikalavimo pranešti išimtį, Regionų komitetas visiškai pritaria Europos Komisijos metodui, taikomam investicinei pagalbai regioniniams oro uostams, pagal kurį „netikslinga nustatyti valstybės pagalbos sumą atitinkančią pranešimo ribą, nes pagalbos poveikis konkurencijai pirmiausia priklauso nuo oro uosto dydžio, o ne nuo investicijų apimties“. Regionų komitetas taip pat tikisi, kad Europos Komisija užtikrins „pagalbai regioniniams oro uostams taikomų apibrėžčių“ suderinimą su jau egzistuojančiais ES teisės aktais;

Moksliniai tyrimai ir inovacijos

| 19. | palankiai vertina tai, kad strategijoje pabrėžiama mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų svarba, kad Europa galėtų apginti savo lyderės vaidmenį oro transporto ir aviacijos pramonės srityje. Regionų komitetas pabrėžia regionų vaidmenį, ypač atsižvelgiant į jų atsakomybę už regioninės plėtros veiklą, vykdomą kartu su viešuoju ir privačiuoju sektoriais ir aukštosiomis mokyklomis mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje. Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra siekiant sumažinti oro transporto poveikį aplinkai yra ypač svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms. Viena iš svarbių mokslinių tyrimų sričių būtų oro transporto priemonėms skirtas nebrangus neiškastinis kuras; |
| --- | --- |

19.

palankiai vertina tai, kad strategijoje pabrėžiama mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų svarba, kad Europa galėtų apginti savo lyderės vaidmenį oro transporto ir aviacijos pramonės srityje. Regionų komitetas pabrėžia regionų vaidmenį, ypač atsižvelgiant į jų atsakomybę už regioninės plėtros veiklą, vykdomą kartu su viešuoju ir privačiuoju sektoriais ir aukštosiomis mokyklomis mokslinių tyrimų, technologinės plėtros ir inovacijų srityje. Moksliniai tyrimai ir technologinė plėtra siekiant sumažinti oro transporto poveikį aplinkai yra ypač svarbūs vietos ir regionų valdžios institucijoms. Viena iš svarbių mokslinių tyrimų sričių būtų oro transporto priemonėms skirtas nebrangus neiškastinis kuras;

Bepiločiai orlaiviai

| 20. | Yra įsitikinęs, kad vietos ir regionų lygmeniu esama didelio potencialo naudoti bepiločius orlaivius, ypač retai apgyvendintuose Europos regionuose, ir remia tikslą, kad Europa taptų bepiločių orlaivių technologijos kūrimo ir naudojimo pradininke. Kaip didelį vystymosi potencialą turinčią pritaikymo sritį galima nurodyti žemės ūkį, kur bepiločių orlaivių naudojimas gali prisidėti prie ilgalaikio veiksmingumo didinimo. Tikimasi, kad paslaugų, kurias galima teikti naudojant bepiločius orlaivius, spektras gerokai išsiplės ir išaugs jų skaičius, o tai būtų labai naudinga įmonėms ir piliečiams. Augantis bepiločių orlaivių skaičius kartu reiškia, kad reikia išanalizuoti ir išspręsti problemas, susijusias su saugumu oro erdvėje ir ant žemės, privatumo apsauga, atsakomybe, radijo dažnių naudojimo reguliavimu ir visuomenės pritarimu. Regionų komitetas šioje srityje yra numatęs įvertinti bepiločių orlaivių poveikį vietos ir regionų lygmeniu. Komitetas pasisako už bepiločių orlaivių skrydžiams taikomas teisės normas, grindžiamas rizikos suvokimu ir suderinimu ir nepažeidžiančias subsidiarumo principo, ir pabrėžia Europos aviacijos saugos agentūros (EASA), turinčios kompetencijos esminiais reguliavimo klausimais, ir susijusių dalyvių nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu valstybėse narėse dialogo būtinybę. Bepiločių orlaivių technologija aviacijai suteikia kitokią vietos ir regioninę sklaidą nei anksčiau ir į šį erdvinį matmenį turi būti atsižvelgiama įstatymuose ir reguliavimo nuostatose. Be to, į bendrąjį suderintą reglamentą dėl bepiločių orlaivių reikėtų įtraukti sertifikavimo ir tipo patvirtinimo taisykles, apimančias bepiločių orlaivių eksploatvimo ir techninės priežiūros mokymus ir kvalifikacijas, tokiu būdu užtikrinant šių specialistų judėjimo laisvę ir laisvę steigti įmones bet kurioje Europos Sąjungos vietoje; |
| --- | --- |

20.

Yra įsitikinęs, kad vietos ir regionų lygmeniu esama didelio potencialo naudoti bepiločius orlaivius, ypač retai apgyvendintuose Europos regionuose, ir remia tikslą, kad Europa taptų bepiločių orlaivių technologijos kūrimo ir naudojimo pradininke. Kaip didelį vystymosi potencialą turinčią pritaikymo sritį galima nurodyti žemės ūkį, kur bepiločių orlaivių naudojimas gali prisidėti prie ilgalaikio veiksmingumo didinimo. Tikimasi, kad paslaugų, kurias galima teikti naudojant bepiločius orlaivius, spektras gerokai išsiplės ir išaugs jų skaičius, o tai būtų labai naudinga įmonėms ir piliečiams. Augantis bepiločių orlaivių skaičius kartu reiškia, kad reikia išanalizuoti ir išspręsti problemas, susijusias su saugumu oro erdvėje ir ant žemės, privatumo apsauga, atsakomybe, radijo dažnių naudojimo reguliavimu ir visuomenės pritarimu. Regionų komitetas šioje srityje yra numatęs įvertinti bepiločių orlaivių poveikį vietos ir regionų lygmeniu. Komitetas pasisako už bepiločių orlaivių skrydžiams taikomas teisės normas, grindžiamas rizikos suvokimu ir suderinimu ir nepažeidžiančias subsidiarumo principo, ir pabrėžia Europos aviacijos saugos agentūros (EASA), turinčios kompetencijos esminiais reguliavimo klausimais, ir susijusių dalyvių nacionaliniu, regionų ir vietos lygmeniu valstybėse narėse dialogo būtinybę. Bepiločių orlaivių technologija aviacijai suteikia kitokią vietos ir regioninę sklaidą nei anksčiau ir į šį erdvinį matmenį turi būti atsižvelgiama įstatymuose ir reguliavimo nuostatose. Be to, į bendrąjį suderintą reglamentą dėl bepiločių orlaivių reikėtų įtraukti sertifikavimo ir tipo patvirtinimo taisykles, apimančias bepiločių orlaivių eksploatvimo ir techninės priežiūros mokymus ir kvalifikacijas, tokiu būdu užtikrinant šių specialistų judėjimo laisvę ir laisvę steigti įmones bet kurioje Europos Sąjungos vietoje;

Klimatas, aplinka ir daugiarūšis transportas. Teritorijų planavimas siekiant tvarios plėtros

| 21. | stebisi, kodėl strategijoje tik paviršutiniškai nagrinėjamas klimato klausimas, kuris ateityje bus vienas iš pačių didžiausių bendrų iššūkių. Todėl Regionų komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad būtina spręsti suskaidyto Europos dangaus ir pasaulinių klimato kaitos mažinimo priemonių kaip pagrindinių veiksnių, trukdančių mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį, problemą. Per Tarptautinės civilinės aviacijos organizaciją (ICAO) kuriamas pasaulinis poveikio klimatui švelninimo mechanizmas yra teigiamas ir svarbus aspektas, tačiau jis negali kliudyti Europoje, laikantis strategijoje įvardyto tikslo išsaugoti aukštus aplinkos apsaugos standartus ir laikui bėgant juos gerinti, siekti aukštesnių tikslų nei ICAO nustatytas pagrindas. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kad būtų mažinamos SESV 349 straipsnyje nurodytiems regionams kylančios susisiekimo ir konkurencingumo problemos; |
| --- | --- |

21.

stebisi, kodėl strategijoje tik paviršutiniškai nagrinėjamas klimato klausimas, kuris ateityje bus vienas iš pačių didžiausių bendrų iššūkių. Todėl Regionų komitetas atkreipia dėmesį į tai, kad būtina spręsti suskaidyto Europos dangaus ir pasaulinių klimato kaitos mažinimo priemonių kaip pagrindinių veiksnių, trukdančių mažinti išmetamo anglies dioksido kiekį, problemą. Per Tarptautinės civilinės aviacijos organizaciją (ICAO) kuriamas pasaulinis poveikio klimatui švelninimo mechanizmas yra teigiamas ir svarbus aspektas, tačiau jis negali kliudyti Europoje, laikantis strategijoje įvardyto tikslo išsaugoti aukštus aplinkos apsaugos standartus ir laikui bėgant juos gerinti, siekti aukštesnių tikslų nei ICAO nustatytas pagrindas. Ypatingą dėmesį reikėtų skirti tam, kad būtų mažinamos SESV 349 straipsnyje nurodytiems regionams kylančios susisiekimo ir konkurencingumo problemos;

| 22. | apgailestauja, kad aviacijos pramonė (kartu su laivyba) nebuvo įtraukta į pernai sudarytą Paryžiaus klimato susitarimą. Primindamas, kad skrydžiams ES jau taikoma Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS), Regionų komitetas primygtinai ragina tokį mechanizmą taikyti ir už ES ribų siekiant apriboti išmetamą anglies dioksido kiekį. Dėl šios priežasties Komitetas primygtinai ragina Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją (ICAO) per ateinančią 39-ąją asamblėją pasistūmėti į priekį šiuo klausimu; |
| --- | --- |

22.

apgailestauja, kad aviacijos pramonė (kartu su laivyba) nebuvo įtraukta į pernai sudarytą Paryžiaus klimato susitarimą. Primindamas, kad skrydžiams ES jau taikoma Sąjungos apyvartinių taršos leidimų prekybos sistema (ATLPS), Regionų komitetas primygtinai ragina tokį mechanizmą taikyti ir už ES ribų siekiant apriboti išmetamą anglies dioksido kiekį. Dėl šios priežasties Komitetas primygtinai ragina Tarptautinę civilinės aviacijos organizaciją (ICAO) per ateinančią 39-ąją asamblėją pasistūmėti į priekį šiuo klausimu;

| 23. | pabrėžia, kad atsakomybę už klimato apsaugą turi prisiimti visi dalyviai; svarbu į tai žvelgti iš holistinės perspektyvos ir neapsiriboti aviacijos daromu poveikiu klimatui. Didelė sausumos transporto ir oro uostų veiklos dalis, t. y. iki 50 % išmetamo bendro anglies dioksido kiekio, tenka vietos ir regionų lygmeniui. Vietos ir regionų viešųjų institucijų, privačių bendrovių ir oro uostų bendradarbiavimas ieškant klimatui nekenkiančių daugiarūšio transporto sprendimų yra iniciatyvų, kuriomis galima svariai prisidėti prie poveikio klimatui mažinimo, pavyzdys. Daugelis oro uostų įgyvendina plataus užmojo programas, padedančias gerokai sumažinti Europos oro uostų išmetamą anglies dioksido kiekį. Regionų komitetas mano, kad aviacijos strategijoje reikėtų skirti dėmesį vietos ir regionų lygmens atsakomybei ir potencialui aktyviai mažinti oro transporto išmetamą anglies dioksido kiekį; |
| --- | --- |

23.

pabrėžia, kad atsakomybę už klimato apsaugą turi prisiimti visi dalyviai; svarbu į tai žvelgti iš holistinės perspektyvos ir neapsiriboti aviacijos daromu poveikiu klimatui. Didelė sausumos transporto ir oro uostų veiklos dalis, t. y. iki 50 % išmetamo bendro anglies dioksido kiekio, tenka vietos ir regionų lygmeniui. Vietos ir regionų viešųjų institucijų, privačių bendrovių ir oro uostų bendradarbiavimas ieškant klimatui nekenkiančių daugiarūšio transporto sprendimų yra iniciatyvų, kuriomis galima svariai prisidėti prie poveikio klimatui mažinimo, pavyzdys. Daugelis oro uostų įgyvendina plataus užmojo programas, padedančias gerokai sumažinti Europos oro uostų išmetamą anglies dioksido kiekį. Regionų komitetas mano, kad aviacijos strategijoje reikėtų skirti dėmesį vietos ir regionų lygmens atsakomybei ir potencialui aktyviai mažinti oro transporto išmetamą anglies dioksido kiekį;

| 24. | mano, kad orlaivių keliamas triukšmas yra didelė problema, kurią reikia spręsti, kad būtų galima ES toliau plėtoti aviacijos sektorių. Regionų komitetui kelia nuostabą tai, kad šioms su aviacija susijusioms problemoms skiriama tiek mažai dėmesio. Orlaivių keliamas triukšmas sukelia rimtų sveikatos problemų ir mažina gyvenimo kokybę. Kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už gyventojų sveikatą, saugumą, gerovę ir teritorijų planavimą, joms tenka labai svarbus vaidmuo mažinant orlaivių keliamą triukšmą netoli oro uostų esančiose vietovėse ir sprendžiant su tuo susijusius interesų konfliktus; |
| --- | --- |

24.

mano, kad orlaivių keliamas triukšmas yra didelė problema, kurią reikia spręsti, kad būtų galima ES toliau plėtoti aviacijos sektorių. Regionų komitetui kelia nuostabą tai, kad šioms su aviacija susijusioms problemoms skiriama tiek mažai dėmesio. Orlaivių keliamas triukšmas sukelia rimtų sveikatos problemų ir mažina gyvenimo kokybę. Kadangi vietos ir regionų valdžios institucijos yra atsakingos už gyventojų sveikatą, saugumą, gerovę ir teritorijų planavimą, joms tenka labai svarbus vaidmuo mažinant orlaivių keliamą triukšmą netoli oro uostų esančiose vietovėse ir sprendžiant su tuo susijusius interesų konfliktus;

| 25. | be to, primygtinai ragina nuodugniau išnagrinėti kitas aviacijos poveikio aplinkai rūšis, visų pirma išmetamo azoto suboksido ir kietųjų dalelių klausimus. Strategijoje daroma nuoroda į laukiamus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektų, pavyzdžiui, „Švarus dangus“ ir SESAR rezultatus, ir nurodoma, kad aplinkos ataskaita padės ES, valstybėms narėms ir aviacijos sektoriui geriau suprasti oro transporto sektoriaus aplinkosauginį veiksmingumą ir įvertinti įvairių priemonių efektyvumą. Regionų komitetas palankiai vertina šį sistemingą, nuoseklų ir reguliarų aplinkosauginio veiksmingumo vertinimą. Vietos ir regionų valdžios institucijoms labai svarbu turėti prieigą prie duomenų žemesniu geografiniu lygmeniu; |
| --- | --- |

25.

be to, primygtinai ragina nuodugniau išnagrinėti kitas aviacijos poveikio aplinkai rūšis, visų pirma išmetamo azoto suboksido ir kietųjų dalelių klausimus. Strategijoje daroma nuoroda į laukiamus mokslinių tyrimų ir technologinės plėtros projektų, pavyzdžiui, „Švarus dangus“ ir SESAR rezultatus, ir nurodoma, kad aplinkos ataskaita padės ES, valstybėms narėms ir aviacijos sektoriui geriau suprasti oro transporto sektoriaus aplinkosauginį veiksmingumą ir įvertinti įvairių priemonių efektyvumą. Regionų komitetas palankiai vertina šį sistemingą, nuoseklų ir reguliarų aplinkosauginio veiksmingumo vertinimą. Vietos ir regionų valdžios institucijoms labai svarbu turėti prieigą prie duomenų žemesniu geografiniu lygmeniu;

| 26. | mano, kad lemiamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo rengiant aviacijos strategiją turi būti aiškiai pripažintas, ir ragina kurti gerą oro uostų administracijos ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą. Geriausios praktikos pavyzdžius reikėtų pabrėžti, siekiant skatinti ir remti tokio bendradarbiavimo vystymą; |
| --- | --- |

26.

mano, kad lemiamas vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo rengiant aviacijos strategiją turi būti aiškiai pripažintas, ir ragina kurti gerą oro uostų administracijos ir vietos bei regionų valdžios institucijų bendradarbiavimą. Geriausios praktikos pavyzdžius reikėtų pabrėžti, siekiant skatinti ir remti tokio bendradarbiavimo vystymą;

| 27. | poveikio aplinkai klausimu pasisako už du pagrindinius metodus, kurie vienas kitą turi papildyti: pirma, išmetalų susidarymą reikia riboti jų susidarymo vietoje – tam didelės įtakos turi tarptautinės normos ir priemonės. Antra, svarbu, kad veikiančiu teritorijų planavimu ir kitomis priemonėmis vietos ir regionų lygmeniu vietos ir regionų valdžios institucijos, oro uostai ir aviacijos sektorius siektų bendro tikslo – sumažinti vietos išmetalus ir jų pasekmes. Šiuo požiūriu strategijoje visiškai neatsižvelgta į planavimo vietos ir regionų lygmeniu svarbą ir pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, o tai yra didelis trūkumas. |
| --- | --- |

27.

poveikio aplinkai klausimu pasisako už du pagrindinius metodus, kurie vienas kitą turi papildyti: pirma, išmetalų susidarymą reikia riboti jų susidarymo vietoje – tam didelės įtakos turi tarptautinės normos ir priemonės. Antra, svarbu, kad veikiančiu teritorijų planavimu ir kitomis priemonėmis vietos ir regionų lygmeniu vietos ir regionų valdžios institucijos, oro uostai ir aviacijos sektorius siektų bendro tikslo – sumažinti vietos išmetalus ir jų pasekmes. Šiuo požiūriu strategijoje visiškai neatsižvelgta į planavimo vietos ir regionų lygmeniu svarbą ir pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį, o tai yra didelis trūkumas.

Briuselis, 2016 m. spalio 12 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  2013 m. lapkričio 28 d. Regionų komiteto nuomonė „ES gairės dėl valstybės pagalbos oro uostams ir oro transporto bendrovėms“, COTER-V-043 (OL C 114, 2014 4 15, p. 11).

1

(2)  Žr. 2014 m. liepos 23 d. Komisijos sprendimą dėl Angulemo oro uosto http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-14-498_en.htm.

2

(3)  http://ec.europa.eu/competition/consultations/2016_gber_review/index_en.html.

3

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/74 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/74

---

Europos regionų komiteto nuomonė „Europos indėlių garantijų sistema (EIGS)“

(2017/C 088/15)

| Pranešėjas: | Hans-Jörg Duppré (DE/EPP), Pietvakarių Pfalco apskrities tarybos pirmininkas |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas: | Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 806/2014 siekiant sukurti Europos indėlių garantijų sistemą
  COM(2015) 586 final |

Pranešėjas:

Hans-Jörg Duppré (DE/EPP), Pietvakarių Pfalco apskrities tarybos pirmininkas

Pamatinis dokumentas:

Pasiūlymas dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 806/2014 siekiant sukurti Europos indėlių garantijų sistemą

COM(2015) 586 final

I.   SIŪLOMI PAKEITIMAI

1 pakeitimas

6 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Pastarojo meto krizė parodė, kad vidaus rinkos veikimui šioje srityje kyla grėsmė ir didėja finansų rinkų susiskaidymo rizika. Banko, kuris, palyginti su nacionaliniu bankų sektoriumi, yra gana didelis, įsipareigojimų nevykdymas arba kelių nacionalinio bankų sektoriaus bankų įsipareigojimų nevykdymas gali būti nacionalinių IGS pažeidžiamumo kilus dideliems vietos sukrėtimams priežastimi, net jeigu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/49/ES numatomi papildomo finansavimo mechanizmai. Dėl šio nacionalinių IGS pažeidžiamumo kilus dideliems vietos sukrėtimams gali stiprėti neigiamas grįžtamasis ryšys tarp bankų ir jų valstybių, todėl indėlių apsauga gali tapti nevienoda, gali susilpnėti indėlininkų pasitikėjimas ir atsirasti rinkos nestabilumas; | Pastarojo meto krizė parodė, kad vidaus rinkos veikimui šioje srityje kyla grėsmė ir didėja finansų rinkų susiskaidymo rizika. Banko, kuris, palyginti su nacionaliniu bankų sektoriumi, yra gana didelis, įsipareigojimų nevykdymas arba kelių nacionalinio bankų sektoriaus bankų įsipareigojimų nevykdymas gali būti nacionalinių IGS pažeidžiamumo kilus dideliems vietos sukrėtimams priežastimi, net jeigu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/49/ES numatomi papildomo finansavimo mechanizmai
  , jeigu pagal šią direktyvą planuojamos sukurti nacionalinės indėlių garantijų sistemos nebus visapusiškai parengtos ir pakankamai finansiškai užtikrintos
  . Dėl šio nacionalinių IGS pažeidžiamumo kilus dideliems vietos sukrėtimams gali stiprėti neigiamas grįžtamasis ryšys tarp bankų ir jų valstybių, todėl indėlių apsauga gali tapti nevienoda, gali susilpnėti indėlininkų pasitikėjimas ir atsirasti rinkos nestabilumas; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Pastarojo meto krizė parodė, kad vidaus rinkos veikimui šioje srityje kyla grėsmė ir didėja finansų rinkų susiskaidymo rizika. Banko, kuris, palyginti su nacionaliniu bankų sektoriumi, yra gana didelis, įsipareigojimų nevykdymas arba kelių nacionalinio bankų sektoriaus bankų įsipareigojimų nevykdymas gali būti nacionalinių IGS pažeidžiamumo kilus dideliems vietos sukrėtimams priežastimi, net jeigu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/49/ES numatomi papildomo finansavimo mechanizmai. Dėl šio nacionalinių IGS pažeidžiamumo kilus dideliems vietos sukrėtimams gali stiprėti neigiamas grįžtamasis ryšys tarp bankų ir jų valstybių, todėl indėlių apsauga gali tapti nevienoda, gali susilpnėti indėlininkų pasitikėjimas ir atsirasti rinkos nestabilumas;

Pastarojo meto krizė parodė, kad vidaus rinkos veikimui šioje srityje kyla grėsmė ir didėja finansų rinkų susiskaidymo rizika. Banko, kuris, palyginti su nacionaliniu bankų sektoriumi, yra gana didelis, įsipareigojimų nevykdymas arba kelių nacionalinio bankų sektoriaus bankų įsipareigojimų nevykdymas gali būti nacionalinių IGS pažeidžiamumo kilus dideliems vietos sukrėtimams priežastimi, net jeigu pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 2014/49/ES numatomi papildomo finansavimo mechanizmai
  , jeigu pagal šią direktyvą planuojamos sukurti nacionalinės indėlių garantijų sistemos nebus visapusiškai parengtos ir pakankamai finansiškai užtikrintos
  . Dėl šio nacionalinių IGS pažeidžiamumo kilus dideliems vietos sukrėtimams gali stiprėti neigiamas grįžtamasis ryšys tarp bankų ir jų valstybių, todėl indėlių apsauga gali tapti nevienoda, gali susilpnėti indėlininkų pasitikėjimas ir atsirasti rinkos nestabilumas;

Paaiškinimas

Šia pakoreguota nuostata siekiama aiškiau išdėstyti, kad Direktyvoje 2014/49/ES nurodytos į nacionalinę teisę perkeltinos nacionalinės indėlių garantijų sistemos yra itin pažeidžiamos, jeigu jos nėra visapusiškai parengtos, o nacionaliniai fondai nėra aprūpinti pakankamomis lėšomis.

2 pakeitimas

8 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Nors Direktyva 2014/49/ES iš esmės pagerinami nacionalinių sistemų gebėjimai išmokėti indėlininkams kompensacijas, veiksmingesnė indėlių garantijų struktūra bankų sąjungoje
  yra
  reikalinga siekiant užtikrinti pakankamai finansinių išteklių, kurie padėtų stiprinti visų indėlininkų pasitikėjimą ir taip apsaugoti finansinį stabilumą. Dėl EIGS padidėtų bankų sąjungos atsparumas būsimoms krizėms, nes joje būtų platesniu mastu dalijamasi rizika, užtikrinama vienoda apdraustų indėlininkų apsauga ir remiamas tinkamas vidaus rinkos veikimas; | Nors Direktyva 2014/49/ES iš esmės pagerinami nacionalinių sistemų gebėjimai išmokėti indėlininkams kompensacijas, veiksmingesnė indėlių garantijų struktūra bankų sąjungoje
  gali būti
  reikalinga siekiant užtikrinti pakankamai finansinių išteklių, kurie padėtų stiprinti visų indėlininkų pasitikėjimą ir taip apsaugoti finansinį stabilumą. Dėl
  veikiančios
  EIGS padidėtų bankų sąjungos atsparumas būsimoms krizėms, nes joje būtų platesniu mastu dalijamasi rizika, užtikrinama vienoda apdraustų indėlininkų apsauga ir remiamas tinkamas vidaus rinkos veikimas.
  Tačiau tai įmanoma tik tuo atveju, jeigu visose valstybėse narėse į nacionalinę teisę perkeliant Direktyvą 2014/49/ES buvo sukurtos vienodos sąlygos, o tai įvertins Europos Komisija, iki 2016 m. gruodžio 31 d. pateikdama ataskaitą. Vadovaudamasi savo pagrindiniais geresnės teisėkūros principais, Komisija iki tos pačios dienos atliks pateikto pasiūlymo poveikio vertinimą, be kita ko, atsižvelgdama ir į institucinių garantijų aspektus. |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Nors Direktyva 2014/49/ES iš esmės pagerinami nacionalinių sistemų gebėjimai išmokėti indėlininkams kompensacijas, veiksmingesnė indėlių garantijų struktūra bankų sąjungoje
  yra
  reikalinga siekiant užtikrinti pakankamai finansinių išteklių, kurie padėtų stiprinti visų indėlininkų pasitikėjimą ir taip apsaugoti finansinį stabilumą. Dėl EIGS padidėtų bankų sąjungos atsparumas būsimoms krizėms, nes joje būtų platesniu mastu dalijamasi rizika, užtikrinama vienoda apdraustų indėlininkų apsauga ir remiamas tinkamas vidaus rinkos veikimas;

Nors Direktyva 2014/49/ES iš esmės pagerinami nacionalinių sistemų gebėjimai išmokėti indėlininkams kompensacijas, veiksmingesnė indėlių garantijų struktūra bankų sąjungoje
  gali būti
  reikalinga siekiant užtikrinti pakankamai finansinių išteklių, kurie padėtų stiprinti visų indėlininkų pasitikėjimą ir taip apsaugoti finansinį stabilumą. Dėl
  veikiančios
  EIGS padidėtų bankų sąjungos atsparumas būsimoms krizėms, nes joje būtų platesniu mastu dalijamasi rizika, užtikrinama vienoda apdraustų indėlininkų apsauga ir remiamas tinkamas vidaus rinkos veikimas.
  Tačiau tai įmanoma tik tuo atveju, jeigu visose valstybėse narėse į nacionalinę teisę perkeliant Direktyvą 2014/49/ES buvo sukurtos vienodos sąlygos, o tai įvertins Europos Komisija, iki 2016 m. gruodžio 31 d. pateikdama ataskaitą. Vadovaudamasi savo pagrindiniais geresnės teisėkūros principais, Komisija iki tos pačios dienos atliks pateikto pasiūlymo poveikio vertinimą, be kita ko, atsižvelgdama ir į institucinių garantijų aspektus.

Paaiškinimas

Direktyvos 2014/49/ES 19 straipsnio 5 dalyje numatyta, kad Europos Komisija iki 2019 m. pateikia ataskaitą apie nacionalinių indėlių garantijų sistemų veikimo Europos sistemoje būdą. Kadangi dabartinis pasiūlymas dėl reglamento buvo pateiktas prieš paskelbiant Europos Komisijos ataskaitą ir yra tiesiogiai grindžiamas tinkamai veikiančiomis nacionalinėmis indėlių garantijų sistemomis, ataskaita turėtų būti pateikta dar šiais metais, kad būtų galima surengti praktišką diskusiją. Tai taikytina ir poveikio vertinimui, kurį reikia atlikti.

3 pakeitimas

15 konstatuojamoji dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje vidaus rinkoje, šis reglamentas dera su Direktyva 2014/49/ES. Juo papildomos tos direktyvos taisyklės ir principai siekiant užtikrinti, kad EIGS tinkamai veiktų ir kad jai būtų skiriamas pakankamas finansavimas. Todėl EIGS taikytina materialinė teisė, kuria reglamentuojamos indėlių garantijos, atitiks nedalyvaujančių valstybių narių nacionalinių IGS arba paskirtų valdžios institucijų taikytiną teisę, suderintą Direktyva 2014/49/ES; | Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje vidaus rinkoje, šis reglamentas dera su Direktyva 2014/49/ES. Juo papildomos tos direktyvos taisyklės ir principai siekiant užtikrinti, kad EIGS tinkamai veiktų ir kad jai būtų skiriamas pakankamas finansavimas.
  Reglamente ypač atsižvelgiama į stabilios ekonomikos ir vietos bei regioninių bankų, taip pat skatinamąjį finansavimą teikiančių bankų tarpusavio priklausomybę. Šios įstaigos pirmiausia finansiškai remia vietos, regioninio ir nacionalinio lygmens paramos priemones.
  Todėl EIGS taikytina materialinė teisė, kuria reglamentuojamos indėlių garantijos, atitiks nedalyvaujančių valstybių narių nacionalinių IGS arba paskirtų valdžios institucijų taikytiną teisę, suderintą Direktyva 2014/49/ES; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje vidaus rinkoje, šis reglamentas dera su Direktyva 2014/49/ES. Juo papildomos tos direktyvos taisyklės ir principai siekiant užtikrinti, kad EIGS tinkamai veiktų ir kad jai būtų skiriamas pakankamas finansavimas. Todėl EIGS taikytina materialinė teisė, kuria reglamentuojamos indėlių garantijos, atitiks nedalyvaujančių valstybių narių nacionalinių IGS arba paskirtų valdžios institucijų taikytiną teisę, suderintą Direktyva 2014/49/ES;

Siekiant užtikrinti vienodas sąlygas visoje vidaus rinkoje, šis reglamentas dera su Direktyva 2014/49/ES. Juo papildomos tos direktyvos taisyklės ir principai siekiant užtikrinti, kad EIGS tinkamai veiktų ir kad jai būtų skiriamas pakankamas finansavimas.
  Reglamente ypač atsižvelgiama į stabilios ekonomikos ir vietos bei regioninių bankų, taip pat skatinamąjį finansavimą teikiančių bankų tarpusavio priklausomybę. Šios įstaigos pirmiausia finansiškai remia vietos, regioninio ir nacionalinio lygmens paramos priemones.
  Todėl EIGS taikytina materialinė teisė, kuria reglamentuojamos indėlių garantijos, atitiks nedalyvaujančių valstybių narių nacionalinių IGS arba paskirtų valdžios institucijų taikytiną teisę, suderintą Direktyva 2014/49/ES;

Paaiškinimas

Pakeitimu siekiama užtikrinti, kad pasiūlyme būtų pakankamai atsižvelgiama į viešojo sektoriaus bankų vaidmenį.

4 pakeitimas

1 straipsnio 3 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 2 straipsnis pakeičiamas taip: | 2 straipsnis pakeičiamas taip: |
| „2 straipsnis
  Taikymo sritis | „2 straipsnis
  Taikymo sritis |
| 1.   Įgyvendinant BPeM, šis reglamentas taikomas šiems subjektams: | 1.   Įgyvendinant BPeM, šis reglamentas taikomas šiems subjektams: |
| a) | kredito įstaigoms, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

2 straipsnis pakeičiamas taip:

2 straipsnis pakeičiamas taip:

„2 straipsnis

Taikymo sritis

„2 straipsnis

Taikymo sritis

1.   Įgyvendinant BPeM, šis reglamentas taikomas šiems subjektams:

1.   Įgyvendinant BPeM, šis reglamentas taikomas šiems subjektams:

a)

kredito įstaigoms, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje;

| a) | kredito įstaigoms, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje; |
| --- | --- |

a)

kredito įstaigoms, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje;

| b) | patronuojančiosioms įmonėms, įskaitant finansų kontroliuojančiąsias bendroves ir mišrią veiklą vykdančias finansų kontroliuojančiąsias bendroves, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje, kai joms taikoma ECB vykdoma konsoliduota priežiūra pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 4 straipsnio 1 dalies g punktą; |
| --- | --- |

b)

patronuojančiosioms įmonėms, įskaitant finansų kontroliuojančiąsias bendroves ir mišrią veiklą vykdančias finansų kontroliuojančiąsias bendroves, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje, kai joms taikoma ECB vykdoma konsoliduota priežiūra pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 4 straipsnio 1 dalies g punktą;

| b) | patronuojančiosioms įmonėms, įskaitant finansų kontroliuojančiąsias bendroves ir mišrią veiklą vykdančias finansų kontroliuojančiąsias bendroves, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje, kai joms taikoma ECB vykdoma konsoliduota priežiūra pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 4 straipsnio 1 dalies g punktą; |
| --- | --- |

b)

patronuojančiosioms įmonėms, įskaitant finansų kontroliuojančiąsias bendroves ir mišrią veiklą vykdančias finansų kontroliuojančiąsias bendroves, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje, kai joms taikoma ECB vykdoma konsoliduota priežiūra pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 4 straipsnio 1 dalies g punktą;

| c) | investicinėms įmonėms ir finansų įstaigoms, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje, kai joms taikoma ECB vykdoma patronuojančiosios įmonės konsoliduota priežiūra pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 4 straipsnio 1 dalies g punktą. |
| --- | --- |

c)

investicinėms įmonėms ir finansų įstaigoms, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje, kai joms taikoma ECB vykdoma patronuojančiosios įmonės konsoliduota priežiūra pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 4 straipsnio 1 dalies g punktą.

| c) | investicinėms įmonėms ir finansų įstaigoms, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje, kai joms taikoma ECB vykdoma patronuojančiosios įmonės konsoliduota priežiūra pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 4 straipsnio 1 dalies g punktą. |
| --- | --- |

c)

investicinėms įmonėms ir finansų įstaigoms, įsteigtoms dalyvaujančioje valstybėje narėje, kai joms taikoma ECB vykdoma patronuojančiosios įmonės konsoliduota priežiūra pagal Reglamento (ES) Nr. 1024/2013 4 straipsnio 1 dalies g punktą.

2.   Įgyvendinant EIGS, šis reglamentas taikomas šiems subjektams:

2.   Įgyvendinant EIGS, šis reglamentas taikomas šiems subjektams:

| a) | dalyvaujančioms indėlių garantijų sistemoms, apibrėžtoms 3 straipsnio 1a dalies 1 punkte; |
| --- | --- |

a)

dalyvaujančioms indėlių garantijų sistemoms, apibrėžtoms 3 straipsnio 1a dalies 1 punkte;

| a) | dalyvaujančioms indėlių garantijų sistemoms, apibrėžtoms 3 straipsnio 1a dalies 1 punkte; |
| --- | --- |

a)

dalyvaujančioms indėlių garantijų sistemoms, apibrėžtoms 3 straipsnio 1a dalies 1 punkte;

| b) | kredito įstaigoms, priklausančioms dalyvaujančioms indėlių garantijų sistemoms. |
| --- | --- |

b)

kredito įstaigoms, priklausančioms dalyvaujančioms indėlių garantijų sistemoms.

| b) | kredito įstaigoms, priklausančioms dalyvaujančioms indėlių garantijų sistemoms. |
| --- | --- |

b)

kredito įstaigoms, priklausančioms dalyvaujančioms indėlių garantijų sistemoms.

3.
     
  Tačiau EIGS tikslais šis reglamentas 3 straipsnio 1 punkto 16 papunkčio (naujo) prasme negalioja skatinamąjį finansavimą teikiantiems bankams.

Kai šiuo reglamentu dalyvaujančioms IGS, kurias administruoja paskirta valdžios institucija, apibrėžta Direktyvos 2014/49/ES 2 straipsnio 1 dalies 18 punkte, nustatomos teisės ir pareigos, laikoma, kad tai yra paskirtos valdžios institucijos teisės ir pareigos.“;

Kai šiuo reglamentu dalyvaujančioms IGS, kurias administruoja paskirta valdžios institucija, apibrėžta Direktyvos 2014/49/ES 2 straipsnio 1 dalies 18 punkte, nustatomos teisės ir pareigos, laikoma, kad tai yra paskirtos valdžios institucijos teisės ir pareigos.“;

Paaiškinimas

Skatinamąjį finansavimą teikiantys bankai labai skiriasi nuo įprastų bankininkystės modelių. Nors jie refinansuojami kapitalo rinkoje, dėl turimo kapitalo pobūdžio, dydžio ir jų veikimo būdo jiems būdinga labai nedidelė nemokumo rizika. Todėl indėlių garantijų sistemai keliami tikslai jiems turėtų būti netaikomi.

5 pakeitimas

1 straipsnio 4 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip: | 3 straipsnis iš dalies keičiamas taip: |
| a) | 1 dalyje įterpiami šie 55, 56 ir 57 punktai: |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

3 straipsnis iš dalies keičiamas taip:

a)

1 dalyje įterpiami šie 55, 56 ir 57 punktai:

| a) | 1 dalyje įterpiami šie
  16 (naujas)
  , 55, 56 ir 57 punktai: |
| --- | --- |

a)

1 dalyje įterpiami šie
  16 (naujas)
  , 55, 56 ir 57 punktai:

| | 16) | (naujas) skatinamąjį finansavimą teikiantis bankas – valstybės narės centrinės arba regioninės valdžios institucijos įsteigta įmonė arba subjektas, nekonkurenciniu pagrindu ir nesiekdamas pelno teikiantis skatinamąsias paskolas, kuriomis siekiama paskatinti tos valdžios institucijos viešosios politikos tikslų įgyvendinimą, jeigu tai institucijai nustatyta prievolė apsaugoti įmonės arba subjekto ekonominį pagrindą ir išlaikyti jo gyvybingumą per visą jo gyvavimo laikotarpį arba jeigu ta institucija tiesiogiai arba netiesiogiai garantuoja bent 90 % jos suteikto pirminio finansavimo ar skatinamųjų paskolų; |
| --- | --- | --- |

16)

(naujas) skatinamąjį finansavimą teikiantis bankas – valstybės narės centrinės arba regioninės valdžios institucijos įsteigta įmonė arba subjektas, nekonkurenciniu pagrindu ir nesiekdamas pelno teikiantis skatinamąsias paskolas, kuriomis siekiama paskatinti tos valdžios institucijos viešosios politikos tikslų įgyvendinimą, jeigu tai institucijai nustatyta prievolė apsaugoti įmonės arba subjekto ekonominį pagrindą ir išlaikyti jo gyvybingumą per visą jo gyvavimo laikotarpį arba jeigu ta institucija tiesiogiai arba netiesiogiai garantuoja bent 90 % jos suteikto pirminio finansavimo ar skatinamųjų paskolų;

| | „55) | dalyvaujančios indėlių garantijų sistemos arba dalyvaujančios IGS – indėlių garantijų sistemos, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/49/ES 2 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kurios yra įdiegtos ir oficialiai pripažintos dalyvaujančioje valstybėje narėje; |
| --- | --- | --- |

„55)

dalyvaujančios indėlių garantijų sistemos arba dalyvaujančios IGS – indėlių garantijų sistemos, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/49/ES 2 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kurios yra įdiegtos ir oficialiai pripažintos dalyvaujančioje valstybėje narėje;

| | „55) | dalyvaujančios indėlių garantijų sistemos arba dalyvaujančios IGS – indėlių garantijų sistemos, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/49/ES 2 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kurios yra įdiegtos ir oficialiai pripažintos dalyvaujančioje valstybėje narėje; |
| --- | --- | --- |

„55)

dalyvaujančios indėlių garantijų sistemos arba dalyvaujančios IGS – indėlių garantijų sistemos, kaip apibrėžta Direktyvos 2014/49/ES 2 straipsnio 1 dalies 1 punkte, kurios yra įdiegtos ir oficialiai pripažintos dalyvaujančioje valstybėje narėje;

| | 56) | išmokos įvykis – negrąžinamų indėlių, apibrėžtų Direktyvos 2014/49/ES 2 straipsnio 1 dalies 8 punkte, atsiradimas kredito įstaigoje, priklausančioje dalyvaujančiai IGS; |
| --- | --- | --- |

56)

išmokos įvykis – negrąžinamų indėlių, apibrėžtų Direktyvos 2014/49/ES 2 straipsnio 1 dalies 8 punkte, atsiradimas kredito įstaigoje, priklausančioje dalyvaujančiai IGS;

| | 56) | išmokos įvykis – negrąžinamų indėlių, apibrėžtų Direktyvos 2014/49/ES 2 straipsnio 1 dalies 8 punkte, atsiradimas kredito įstaigoje, priklausančioje dalyvaujančiai IGS; |
| --- | --- | --- |

56)

išmokos įvykis – negrąžinamų indėlių, apibrėžtų Direktyvos 2014/49/ES 2 straipsnio 1 dalies 8 punkte, atsiradimas kredito įstaigoje, priklausančioje dalyvaujančiai IGS;

| | 57) | IGF turimi finansiniai ištekliai – grynieji pinigai, indėliai ir mažos rizikos turtas, kurį galima paversti grynaisiais pinigais per ne ilgesnį laikotarpį nei nurodytas Direktyvos 2014/49/ES 8 straipsnio 1 dalyje.“; |
| --- | --- | --- |

57)

IGF turimi finansiniai ištekliai – grynieji pinigai, indėliai ir mažos rizikos turtas, kurį galima paversti grynaisiais pinigais per ne ilgesnį laikotarpį nei nurodytas Direktyvos 2014/49/ES 8 straipsnio 1 dalyje.“;

| | 57) | IGF turimi finansiniai ištekliai – grynieji pinigai, indėliai ir mažos rizikos turtas, kurį galima paversti grynaisiais pinigais per ne ilgesnį laikotarpį nei nurodytas Direktyvos 2014/49/ES 8 straipsnio 1 dalyje.“; |
| --- | --- | --- |

57)

IGF turimi finansiniai ištekliai – grynieji pinigai, indėliai ir mažos rizikos turtas, kurį galima paversti grynaisiais pinigais per ne ilgesnį laikotarpį nei nurodytas Direktyvos 2014/49/ES 8 straipsnio 1 dalyje.“;

Paaiškinimas

Reikėtų naudoti Reglamento (ES) 2015/63 1 skirsnio 3 straipsnio 27 dalyje pateiktą apibrėžtį, nes ji geriausiai tinka siekiant vienodumo, kadangi joje išvardyti visi pagrindiniai elementai, o teisės aktuose reikia vengti skirtingų apibrėžčių.

6 pakeitimas

74c straipsnio 5 dalis

| Europos Komisijos siūlomas tekstas | RK pakeitimas |
| --- | --- |
| Komisijai
  suteikiami įgaliojimai pagal 93 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, siekiant nustatyti
  rizikos vertinimu pagrįstą metodą, kuris naudojamas įnašams apskaičiuoti pagal šio straipsnio 2 dalį. | Komisija
  pateikia pasiūlymų, kaip nustatyti
  rizikos vertinimu pagrįstą metodą, kuris naudojamas įnašams apskaičiuoti pagal šio straipsnio 2 dalį. |
| Ji
  priima vieną deleguotąjį aktą
  , kuriame nustatomas dalyvaujančioms IGS ir, tik perdraudimo laikotarpiu, IGF mokėtinų įnašų apskaičiavimo metodas.
  Šiame deleguotajame akte
  apskaičiavimo metodas turi būti grindžiamas apdraustaisiais indėliais ir kiekvienos kredito įstaigos patiriamos rizikos laipsniu, palyginti su visomis kitomis kredito įstaigomis, priklausančiomis tai pačiai dalyvaujančiai IGS. | Ji
  siūlo nuostatą
  , kurioje nustatomas dalyvaujančioms IGS ir, tik perdraudimo laikotarpiu, IGF mokėtinų įnašų apskaičiavimo metodas. Apskaičiavimo metodas turi būti grindžiamas apdraustaisiais indėliais ir kiekvienos kredito įstaigos patiriamos rizikos laipsniu, palyginti su visomis kitomis kredito įstaigomis, priklausančiomis tai pačiai dalyvaujančiai IGS.
  Minėtose taisyklėse taip pat atsižvelgiama į papildomų nacionalinių indėlių garantijų sistemų buvimą. |
| Komisija
  priima
  antrąjį
  deleguotąjį aktą
  , kuriame nustato įnašų, mokėtinų į IGF nuo bendro draudimo laikotarpio pradžios, apskaičiavimo metodą.
  Šiame antrajame deleguotajame akte
  apskaičiavimo metodas turi būti grindžiamas apdraustųjų indėlių suma ir kiekvienos kredito įstaigos patiriamos rizikos laipsniu, palyginti su visomis kitomis 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytomis kredito įstaigomis. Abiejuose deleguotuosiuose aktuose nurodoma apskaičiavimo formulė, konkretūs rodikliai, narių rizikos klasės, konkrečioms rizikos klasėms priskirtų rizikos koeficientų ribos ir kiti reikalingi aspektai. Rizikos laipsnis vertinamas remiantis šiais kriterijais: | Ji
  siūlo
  antrąją
  nuostatą
  , kurioje nustato įnašų, mokėtinų į IGF nuo bendro draudimo laikotarpio pradžios, apskaičiavimo metodą. Apskaičiavimo metodas turi būti grindžiamas apdraustųjų indėlių suma ir kiekvienos kredito įstaigos patiriamos rizikos laipsniu, palyginti su visomis kitomis 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytomis kredito įstaigomis. Abiejuose deleguotuosiuose aktuose nurodoma apskaičiavimo formulė, konkretūs rodikliai, narių rizikos klasės, konkrečioms rizikos klasėms priskirtų rizikos koeficientų ribos ir kiti reikalingi aspektai. Rizikos laipsnis vertinamas remiantis šiais kriterijais: |
| a) | įstaigos galimybės padengti nuostolius lygis; |

Europos Komisijos siūlomas tekstas

RK pakeitimas

Komisijai
  suteikiami įgaliojimai pagal 93 straipsnį priimti deleguotuosius aktus, siekiant nustatyti
  rizikos vertinimu pagrįstą metodą, kuris naudojamas įnašams apskaičiuoti pagal šio straipsnio 2 dalį.

Komisija
  pateikia pasiūlymų, kaip nustatyti
  rizikos vertinimu pagrįstą metodą, kuris naudojamas įnašams apskaičiuoti pagal šio straipsnio 2 dalį.

Ji
  priima vieną deleguotąjį aktą
  , kuriame nustatomas dalyvaujančioms IGS ir, tik perdraudimo laikotarpiu, IGF mokėtinų įnašų apskaičiavimo metodas.
  Šiame deleguotajame akte
  apskaičiavimo metodas turi būti grindžiamas apdraustaisiais indėliais ir kiekvienos kredito įstaigos patiriamos rizikos laipsniu, palyginti su visomis kitomis kredito įstaigomis, priklausančiomis tai pačiai dalyvaujančiai IGS.

Ji
  siūlo nuostatą
  , kurioje nustatomas dalyvaujančioms IGS ir, tik perdraudimo laikotarpiu, IGF mokėtinų įnašų apskaičiavimo metodas. Apskaičiavimo metodas turi būti grindžiamas apdraustaisiais indėliais ir kiekvienos kredito įstaigos patiriamos rizikos laipsniu, palyginti su visomis kitomis kredito įstaigomis, priklausančiomis tai pačiai dalyvaujančiai IGS.
  Minėtose taisyklėse taip pat atsižvelgiama į papildomų nacionalinių indėlių garantijų sistemų buvimą.

Komisija
  priima
  antrąjį
  deleguotąjį aktą
  , kuriame nustato įnašų, mokėtinų į IGF nuo bendro draudimo laikotarpio pradžios, apskaičiavimo metodą.
  Šiame antrajame deleguotajame akte
  apskaičiavimo metodas turi būti grindžiamas apdraustųjų indėlių suma ir kiekvienos kredito įstaigos patiriamos rizikos laipsniu, palyginti su visomis kitomis 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytomis kredito įstaigomis. Abiejuose deleguotuosiuose aktuose nurodoma apskaičiavimo formulė, konkretūs rodikliai, narių rizikos klasės, konkrečioms rizikos klasėms priskirtų rizikos koeficientų ribos ir kiti reikalingi aspektai. Rizikos laipsnis vertinamas remiantis šiais kriterijais:

Ji
  siūlo
  antrąją
  nuostatą
  , kurioje nustato įnašų, mokėtinų į IGF nuo bendro draudimo laikotarpio pradžios, apskaičiavimo metodą. Apskaičiavimo metodas turi būti grindžiamas apdraustųjų indėlių suma ir kiekvienos kredito įstaigos patiriamos rizikos laipsniu, palyginti su visomis kitomis 2 straipsnio 2 dalies b punkte nurodytomis kredito įstaigomis. Abiejuose deleguotuosiuose aktuose nurodoma apskaičiavimo formulė, konkretūs rodikliai, narių rizikos klasės, konkrečioms rizikos klasėms priskirtų rizikos koeficientų ribos ir kiti reikalingi aspektai. Rizikos laipsnis vertinamas remiantis šiais kriterijais:

a)

įstaigos galimybės padengti nuostolius lygis;

| a) | įstaigos galimybės padengti nuostolius lygis; |
| --- | --- |

a)

įstaigos galimybės padengti nuostolius lygis;

| b) | įstaigos gebėjimas įvykdyti trumpalaikius ir ilgalaikius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

b)

įstaigos gebėjimas įvykdyti trumpalaikius ir ilgalaikius įsipareigojimus;

| b) | įstaigos gebėjimas įvykdyti trumpalaikius ir ilgalaikius įsipareigojimus; |
| --- | --- |

b)

įstaigos gebėjimas įvykdyti trumpalaikius ir ilgalaikius įsipareigojimus;

| c) | įstaigos finansavimo šaltinių stabilumas ir įvairovė ir nesuvaržytas labai likvidus turtas; |
| --- | --- |

c)

įstaigos finansavimo šaltinių stabilumas ir įvairovė ir nesuvaržytas labai likvidus turtas;

| c) | Reglamento (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms 113 straipsnio 7 dalį ir Direktyvos 2014/49/ES dėl indėlių garantijų sistemų 4 straipsnį atitinkančios veikiančios institucinės indėlių garantijų sistemos buvimas; |
| --- | --- |

c)

Reglamento (ES) Nr. 575/2013 dėl prudencinių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms 113 straipsnio 7 dalį ir Direktyvos 2014/49/ES dėl indėlių garantijų sistemų 4 straipsnį atitinkančios veikiančios institucinės indėlių garantijų sistemos buvimas;

| d) | įstaigos turto kokybė; |
| --- | --- |

d)

įstaigos turto kokybė;

| d) | įstaigos finansavimo šaltinių stabilumas ir įvairovė ir nesuvaržytas labai likvidus turtas; |
| --- | --- |

d)

įstaigos finansavimo šaltinių stabilumas ir įvairovė ir nesuvaržytas labai likvidus turtas;

| e) | įstaigos verslo modelis ir vadyba; |
| --- | --- |

e)

įstaigos verslo modelis ir vadyba;

| e) | įstaigos turto kokybė; |
| --- | --- |

e)

įstaigos turto kokybė;

| f) | įstaigos turto suvaržymo laipsnis. |
| --- | --- |

f)

įstaigos turto suvaržymo laipsnis.

| f) | įstaigos verslo modelis ir vadyba; |
| --- | --- |

f)

įstaigos verslo modelis ir vadyba;

| g) | įstaigos turto suvaržymo laipsnis. |
| --- | --- |

g)

įstaigos turto suvaržymo laipsnis.

Paaiškinimas

Pakeitimais pirmiausia siekiama pritaikyti apskaičiavimo metodus kredito įstaigoms, turinčioms savanoriškas indėlių garantijų sistemas. Turi būti užtikrinta, kad nebūtų verčiama mokėti du kartus, nes taip slopinamos paskatos išsaugoti savanoriškas (papildomas) sistemas. Be to, turi būti aiškiai išdėstyta, kad dėl apskaičiavimo metodo turėtų spręsti ne vien Europos Komisija – jis turėtų būti nustatomas pagal įprastą teisėkūros procedūrą.

II.   POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS,

Įvadinės pastabos

| 1. | pripažįsta, kad dėl pasaulinės ekonomikos krizės padidėjo gyventojų nepasitikėjimas didele bankų sektoriaus dalimi. Pavienių didelių bankų vykdomos labai rizikingos spekuliacijos daug prisidėjo prie šios krizės arba praktiškai buvo viena iš daugelio finansų sistemų griūties priežasčių. Be to, sisteminės svarbos bankus gelbėti valstybės lėšomis makroekonominiu požiūriu buvo neišvengiama, tačiau tai lėmė aktyvią piliečių kritiką valstybių narių atžvilgiu už tai, kad jos prisiėmė atsakomybę už rizikingus daugiausia privačių finansų įstaigų verslo sandorius. Todėl reikia skubiai atkreipti dėmesį į tai, kad atitinkamais Europos indėlių garantijų sistemos pasiūlymais visose valstybėse narėse būtų vienodai stiprinamas piliečių pasitikėjimas Europos bankų sektoriumi; |
| --- | --- |

1.

pripažįsta, kad dėl pasaulinės ekonomikos krizės padidėjo gyventojų nepasitikėjimas didele bankų sektoriaus dalimi. Pavienių didelių bankų vykdomos labai rizikingos spekuliacijos daug prisidėjo prie šios krizės arba praktiškai buvo viena iš daugelio finansų sistemų griūties priežasčių. Be to, sisteminės svarbos bankus gelbėti valstybės lėšomis makroekonominiu požiūriu buvo neišvengiama, tačiau tai lėmė aktyvią piliečių kritiką valstybių narių atžvilgiu už tai, kad jos prisiėmė atsakomybę už rizikingus daugiausia privačių finansų įstaigų verslo sandorius. Todėl reikia skubiai atkreipti dėmesį į tai, kad atitinkamais Europos indėlių garantijų sistemos pasiūlymais visose valstybėse narėse būtų vienodai stiprinamas piliečių pasitikėjimas Europos bankų sektoriumi;

| 2. | pabrėžia, kad valstybių narių ekonomikos stabilumas yra vienareikšmiškai susijęs su jose veikiančių bankų stabilumu. Dėl šios priežasties Europos bankų sąjungos sistema negali būti vertinama izoliuotai, valstybių narių lygmeniu visada turi būti kartu imamasi ekonominės politikos valdymo priemonių, kad būtų pasiektas ir užtikrintas ekonomikos stabilumas. Pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse nacionalinės bankroto teisės nuostatos lemia pernelyg ilgus procesus, dėl kurių labai ilgai užtrunka gauti vykdomuosius dokumentus, kuriuos būtų įmanoma panaudoti. Tokios reglamentavimo nuostatos prieštarauja Komisijos pasiūlymų tikslams, nes bankų pertvarkymas draudžiamojo įvykio atveju tampa sunkesnis arba net praktiškai neįmanomas; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad valstybių narių ekonomikos stabilumas yra vienareikšmiškai susijęs su jose veikiančių bankų stabilumu. Dėl šios priežasties Europos bankų sąjungos sistema negali būti vertinama izoliuotai, valstybių narių lygmeniu visada turi būti kartu imamasi ekonominės politikos valdymo priemonių, kad būtų pasiektas ir užtikrintas ekonomikos stabilumas. Pavyzdžiui, kai kuriose valstybėse narėse nacionalinės bankroto teisės nuostatos lemia pernelyg ilgus procesus, dėl kurių labai ilgai užtrunka gauti vykdomuosius dokumentus, kuriuos būtų įmanoma panaudoti. Tokios reglamentavimo nuostatos prieštarauja Komisijos pasiūlymų tikslams, nes bankų pertvarkymas draudžiamojo įvykio atveju tampa sunkesnis arba net praktiškai neįmanomas;

| 3. | šiuo klausimu teigiamai vertina ES Komisijos pastangas bankų sąjungos srityje, kuriomis siekiama atkurti piliečių pasitikėjimą. Bankų arba ekonomikos krizė atskleidė bankų sistemos trūkumus, kurie tolesniu etapu turėjo būti nuosekliai pašalinti. Svarbiausiose srityse tai padėjo atlikti 2014 m. Indėlių garantijų sistemos direktyva ir Direktyva, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema (BGPD), tačiau jos dar ne visose valstybėse narėse yra perkeltos į nacionalinę teisę. Šiuo požiūriu taip pat pažymėtina, jog pasiūlyme numatyta, kad valstybės narės ne tik naudojasi bendrais Europos fondais, bet ir toliau išsaugo jau veikiančius nacionalinius indėlių garantijų fondus, bent jau kol bus pasiekta visa indėlių garantijų sistemoje numatyta indėlių draudimo suma; |
| --- | --- |

3.

šiuo klausimu teigiamai vertina ES Komisijos pastangas bankų sąjungos srityje, kuriomis siekiama atkurti piliečių pasitikėjimą. Bankų arba ekonomikos krizė atskleidė bankų sistemos trūkumus, kurie tolesniu etapu turėjo būti nuosekliai pašalinti. Svarbiausiose srityse tai padėjo atlikti 2014 m. Indėlių garantijų sistemos direktyva ir Direktyva, kuria nustatoma kredito įstaigų ir investicinių įmonių gaivinimo ir pertvarkymo sistema (BGPD), tačiau jos dar ne visose valstybėse narėse yra perkeltos į nacionalinę teisę. Šiuo požiūriu taip pat pažymėtina, jog pasiūlyme numatyta, kad valstybės narės ne tik naudojasi bendrais Europos fondais, bet ir toliau išsaugo jau veikiančius nacionalinius indėlių garantijų fondus, bent jau kol bus pasiekta visa indėlių garantijų sistemoje numatyta indėlių draudimo suma;

| 4. | pripažįsta, kad perėjimas nuo nacionalinio prie Europos lygmens indėlių garantijų sistemos yra esminis žingsnis; nors ir rizikingas, šis procesas galėtų padėti užtikrinti Europos Sąjungos piliečių indėlių saugumą. Tačiau tam būtina, kad Komisija pirmiausia atliktų poveikio vertinimą, visose valstybėse narėse būtų įgyvendinta Direktyva dėl indėlių garantijų sistemos ir iki minimumo sumažinta esama rizika. Tik taip ši sistema gali ne tik apsaugoti indėlius, bet ir leisti padidinti finansinį stabilumą ir taip sumažinti bankų ir valstybės skolos ryšį; |
| --- | --- |

4.

pripažįsta, kad perėjimas nuo nacionalinio prie Europos lygmens indėlių garantijų sistemos yra esminis žingsnis; nors ir rizikingas, šis procesas galėtų padėti užtikrinti Europos Sąjungos piliečių indėlių saugumą. Tačiau tam būtina, kad Komisija pirmiausia atliktų poveikio vertinimą, visose valstybėse narėse būtų įgyvendinta Direktyva dėl indėlių garantijų sistemos ir iki minimumo sumažinta esama rizika. Tik taip ši sistema gali ne tik apsaugoti indėlius, bet ir leisti padidinti finansinį stabilumą ir taip sumažinti bankų ir valstybės skolos ryšį;

| 5. | mano, kad prieš svarstant taikyti Europos indėlių garantijų sistemą visos valstybės narės turi į nacionalinę teisę perkelti BGPD. Tai ypač aktualu siekiant suvienodinti finansinio indėlių garantijų sistemų aprūpinimo ir galimybės panaudoti lėšas (taip pat ir prevencijos ar institucinių garantijų priemonėms) nuostatas. Jeigu Europos indėlių garantijų sistema būtų įvesta prieš tai neužtikrinus nacionalinių garantijų sistemų suderinimo, BGPD į nacionalinę teisę dar neperkėlusios valstybės narės prarastų paskatas ją įgyvendinti. Sukūrus Europos indėlių garantijų sistemą stabilios ir veiksmingos bankų sistemos ir jų garantijų fondai jokiu būdu neturi būti atsakingi už nestabilias sistemas, kurių rizikos valdymui jie negali daryti poveikio. Be to, šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad ir pačioje BGPD numatyta ataskaita dėl nacionalinių indėlių garantijų sistemų bendradarbiavimo iki 2019 m. Atitinkama ataskaita būtų sąlyga įdiegti Europos indėlių garantijų sistemą; |
| --- | --- |

5.

mano, kad prieš svarstant taikyti Europos indėlių garantijų sistemą visos valstybės narės turi į nacionalinę teisę perkelti BGPD. Tai ypač aktualu siekiant suvienodinti finansinio indėlių garantijų sistemų aprūpinimo ir galimybės panaudoti lėšas (taip pat ir prevencijos ar institucinių garantijų priemonėms) nuostatas. Jeigu Europos indėlių garantijų sistema būtų įvesta prieš tai neužtikrinus nacionalinių garantijų sistemų suderinimo, BGPD į nacionalinę teisę dar neperkėlusios valstybės narės prarastų paskatas ją įgyvendinti. Sukūrus Europos indėlių garantijų sistemą stabilios ir veiksmingos bankų sistemos ir jų garantijų fondai jokiu būdu neturi būti atsakingi už nestabilias sistemas, kurių rizikos valdymui jie negali daryti poveikio. Be to, šiuo atžvilgiu pažymėtina, kad ir pačioje BGPD numatyta ataskaita dėl nacionalinių indėlių garantijų sistemų bendradarbiavimo iki 2019 m. Atitinkama ataskaita būtų sąlyga įdiegti Europos indėlių garantijų sistemą;

| 6. | šiuo klausimu dar kartą patvirtina nuomonėje dėl su penkių pirmininkų pranešimu „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“ susijusios tolesnės veiklos išdėstytą poziciją; |
| --- | --- |

6.

šiuo klausimu dar kartą patvirtina nuomonėje dėl su penkių pirmininkų pranešimu „Europos ekonominės ir pinigų sąjungos sukūrimas“ susijusios tolesnės veiklos išdėstytą poziciją;

| 7. | konstatuoja, kad labai skiriasi valstybių narių bankų forma, dydis ir darbo metodai. Be to, susiformavusi įvairi savininkų arba atsakingų įstaigų struktūra, kuri savo ruožtu gali lemti didelius strateginės orientacijos, prisiimamos rizikos ir veiklos rinkose skirtumus; |
| --- | --- |

7.

konstatuoja, kad labai skiriasi valstybių narių bankų forma, dydis ir darbo metodai. Be to, susiformavusi įvairi savininkų arba atsakingų įstaigų struktūra, kuri savo ruožtu gali lemti didelius strateginės orientacijos, prisiimamos rizikos ir veiklos rinkose skirtumus;

| 8. | mano, kad modelių įvairinimas krizių laikotarpiais gali būti privalumas. Dėl įvairių nacionalinių ir regioninių ypatumų tenka nuolat vadovautis specialia esamai padėčiai pritaikyta strategija. Siekiant ne tik išsaugoti, bet ir stiprinti ES ir jos valstybių narių konkurencingumą, esamos ir gerai veikiančios sistemos turi būti integruotos į Europos indėlių garantijų sistemą; |
| --- | --- |

8.

mano, kad modelių įvairinimas krizių laikotarpiais gali būti privalumas. Dėl įvairių nacionalinių ir regioninių ypatumų tenka nuolat vadovautis specialia esamai padėčiai pritaikyta strategija. Siekiant ne tik išsaugoti, bet ir stiprinti ES ir jos valstybių narių konkurencingumą, esamos ir gerai veikiančios sistemos turi būti integruotos į Europos indėlių garantijų sistemą;

| 9. | be to, mano, kad Europos bankai labai svarbūs ir Europos Sąjungoje bei už jos ribų veikiančioms įmonėms ir yra vienas iš Europos ekonomikos ir Europos vidaus rinkos veikimo pagrindų. Principinis piliečių ir įmonių pasitikėjimas bankais ir finansų įstaigomis yra būtinas viešųjų ir privačiųjų investicijų valstybėse narėse pagrindas; |
| --- | --- |

9.

be to, mano, kad Europos bankai labai svarbūs ir Europos Sąjungoje bei už jos ribų veikiančioms įmonėms ir yra vienas iš Europos ekonomikos ir Europos vidaus rinkos veikimo pagrindų. Principinis piliečių ir įmonių pasitikėjimas bankais ir finansų įstaigomis yra būtinas viešųjų ir privačiųjų investicijų valstybėse narėse pagrindas;

Viešojo sektoriaus bankų vaidmuo Europos Sąjungoje

| 10. | pripažįsta, kad, nepaisant pražūtingų bankų krizės padarinių Europos ekonomikai ir įvairių valstybių narių finansų įstaigoms, esama įvairių pavyzdžių, kaip ir šiais laikais nepriekaištingai buvo užtikrinta piliečių turto apsauga; |
| --- | --- |

10.

pripažįsta, kad, nepaisant pražūtingų bankų krizės padarinių Europos ekonomikai ir įvairių valstybių narių finansų įstaigoms, esama įvairių pavyzdžių, kaip ir šiais laikais nepriekaištingai buvo užtikrinta piliečių turto apsauga;

| 11. | dar kartą pakartoja, kad dėl vietos ir regioninių viešojo sektoriaus bankų tikslų ir tvirtų pozicijų vietos mastu piliečiai šiais bankais ir toliau pasitikėjo net ir bankų bei ekonomikos krizės laikotarpiu; |
| --- | --- |

11.

dar kartą pakartoja, kad dėl vietos ir regioninių viešojo sektoriaus bankų tikslų ir tvirtų pozicijų vietos mastu piliečiai šiais bankais ir toliau pasitikėjo net ir bankų bei ekonomikos krizės laikotarpiu;

| 12. | patvirtina, kad savivaldybių ir regioniniai bankai iš esmės siekia ne pelno, o bendros piliečių gerovės. Kaip ir valstybių narių skatinamąjį finansavimą teikiantys bankai, savivaldybių ir regioniniai bankai pirmiausia siekia stiprinti vietos piliečių ir įmonių pozicijas. Bendradarbiaudami su savivaldybių ir regioninės valdžios institucijomis jie gerokai padeda kurti ir išlaikyti būtiniausią infrastruktūrą ir finansuoti labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones ir pradedančiąsias įmones; |
| --- | --- |

12.

patvirtina, kad savivaldybių ir regioniniai bankai iš esmės siekia ne pelno, o bendros piliečių gerovės. Kaip ir valstybių narių skatinamąjį finansavimą teikiantys bankai, savivaldybių ir regioniniai bankai pirmiausia siekia stiprinti vietos piliečių ir įmonių pozicijas. Bendradarbiaudami su savivaldybių ir regioninės valdžios institucijomis jie gerokai padeda kurti ir išlaikyti būtiniausią infrastruktūrą ir finansuoti labai mažas, mažąsias ir vidutines įmones ir pradedančiąsias įmones;

| 13. | nurodo, kad viešojo sektoriaus bankų veikla yra susijusi su nedidele rizika ir yra reguliuojama nacionaliniu ir vietos lygiu, tokiu būdu iš anksto užkertant kelią rizikingų sandorių arba kitos su rizika susijusios komercinių bankų veiklos kaupimuisi. Viešojo sektoriaus bankų tikrai negalima kaltinti paskatinus ekonomikos krizę. Priešingai, jie dažnai užtikrindavo viešojo sektoriaus finansavimą, kai visos kitos finansų rinkos beveik visiškai nustojo veikti; |
| --- | --- |

13.

nurodo, kad viešojo sektoriaus bankų veikla yra susijusi su nedidele rizika ir yra reguliuojama nacionaliniu ir vietos lygiu, tokiu būdu iš anksto užkertant kelią rizikingų sandorių arba kitos su rizika susijusios komercinių bankų veiklos kaupimuisi. Viešojo sektoriaus bankų tikrai negalima kaltinti paskatinus ekonomikos krizę. Priešingai, jie dažnai užtikrindavo viešojo sektoriaus finansavimą, kai visos kitos finansų rinkos beveik visiškai nustojo veikti;

| 14. | reikalauja, kad dėl šios priežasties Europos Komisijos pasiūlymais nebūtų pabloginta vietos ir regioninių viešojo sektoriaus bankų padėtis. Šios formos bankų pagrindiniai principai ir veikimo metodai neturi tapti trūkumu didelių tarptautiniu mastu veikiančių bankų atžvilgiu. Tas pat pasakytina ir apie viešojo sektoriaus skatinamąjį finansavimą teikiančius bankus, kurie dėl savo tikslų ir veikimo metodų skiriasi nuo kitų finansų įstaigų. Į šiuos skirtumus reikėtų atsižvelgti skaičiuojant įmokų dydį; |
| --- | --- |

14.

reikalauja, kad dėl šios priežasties Europos Komisijos pasiūlymais nebūtų pabloginta vietos ir regioninių viešojo sektoriaus bankų padėtis. Šios formos bankų pagrindiniai principai ir veikimo metodai neturi tapti trūkumu didelių tarptautiniu mastu veikiančių bankų atžvilgiu. Tas pat pasakytina ir apie viešojo sektoriaus skatinamąjį finansavimą teikiančius bankus, kurie dėl savo tikslų ir veikimo metodų skiriasi nuo kitų finansų įstaigų. Į šiuos skirtumus reikėtų atsižvelgti skaičiuojant įmokų dydį;

| 15. | konstatuoja, kad pažangesnės nacionalinės indėlių garantijų sistemos, pvz., institucinių garantijų sistema, daugeliu atvejų prasmingai papildo pačias indėlių garantijas. Atitinkama sistema, kuria kritiniu atveju apsaugomas ne tik piliečių turtas, bet ir visa finansų įstaiga, nes remiami prie jos prisijungę bankai, stiprina ir piliečių, ir ūkio subjektų pasitikėjimą. Be to, pagal tokią sistemą atliekant restruktūrizavimą gali būti iki minimumo sumažintas poveikis rinkoms; |
| --- | --- |

15.

konstatuoja, kad pažangesnės nacionalinės indėlių garantijų sistemos, pvz., institucinių garantijų sistema, daugeliu atvejų prasmingai papildo pačias indėlių garantijas. Atitinkama sistema, kuria kritiniu atveju apsaugomas ne tik piliečių turtas, bet ir visa finansų įstaiga, nes remiami prie jos prisijungę bankai, stiprina ir piliečių, ir ūkio subjektų pasitikėjimą. Be to, pagal tokią sistemą atliekant restruktūrizavimą gali būti iki minimumo sumažintas poveikis rinkoms;

| 16. | atsižvelgdamas į tai ypač atkreipia dėmesį, kad Komisijos pasiūlymas įstaigoms, kurios priklauso veiksmingai institucinei garantijų sistemai, neturi sukelti didelės papildomos naštos dėl įnašų į Europos indėlių garantijų sistemą, taigi, ir kelti abejonių dėl šių gerai veikiančių institucinių garantijų sistemų egzistavimo; |
| --- | --- |

16.

atsižvelgdamas į tai ypač atkreipia dėmesį, kad Komisijos pasiūlymas įstaigoms, kurios priklauso veiksmingai institucinei garantijų sistemai, neturi sukelti didelės papildomos naštos dėl įnašų į Europos indėlių garantijų sistemą, taigi, ir kelti abejonių dėl šių gerai veikiančių institucinių garantijų sistemų egzistavimo;

Siekis labiau atsižvelgti į pagrindinius geresnės teisėkūros principus

| 17. | primena, kad 2015 m. gegužės 19 d. Europos Komisija pateikė naujos geresnės teisėkūros sistemos pagrindinius principus. Pagal šias nuostatas, prieš paskelbiant pasiūlymą, per viešas konsultacijas turi būti išklausoma suinteresuotųjų subjektų nuomonė dėl galimų pasiūlymo aspektų. Tačiau šia visuomenės apklausos forma, kuri labai padeda stiprinti ir Europos, ir nacionalinių ar regioninių teisėkūros procedūra priimamų aktų teisėtumą, pateikto EIGS pasiūlymo atveju nebuvo pasinaudota; |
| --- | --- |

17.

primena, kad 2015 m. gegužės 19 d. Europos Komisija pateikė naujos geresnės teisėkūros sistemos pagrindinius principus. Pagal šias nuostatas, prieš paskelbiant pasiūlymą, per viešas konsultacijas turi būti išklausoma suinteresuotųjų subjektų nuomonė dėl galimų pasiūlymo aspektų. Tačiau šia visuomenės apklausos forma, kuri labai padeda stiprinti ir Europos, ir nacionalinių ar regioninių teisėkūros procedūra priimamų aktų teisėtumą, pateikto EIGS pasiūlymo atveju nebuvo pasinaudota;

| 18. | kritikuoja, kad pateiktas pagrindimas neatitinka subsidiarumo protokolo (Europos Sąjungos sutarties protokolo Nr. 2) 2 ir 5 straipsniuose nustatytų kriterijų, o prieš skelbiant pasiūlymą nebuvo atliktas poveikio vertinimas. Poveikio vertinimai yra būtina geresnės teisėkūros dalis. Iš anksto neįvertinus ne tik ekonominių, bet ir socialinių bei politinių pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto padarinių gresia ne tik didelės išlaidos, bet ir nepageidaujami padariniai. Be to, atitinkamų poveikio vertinimų rezultatų paskelbimas nemažai prisideda ir prie teisėkūros skaidrumo gerinimo; |
| --- | --- |

18.

kritikuoja, kad pateiktas pagrindimas neatitinka subsidiarumo protokolo (Europos Sąjungos sutarties protokolo Nr. 2) 2 ir 5 straipsniuose nustatytų kriterijų, o prieš skelbiant pasiūlymą nebuvo atliktas poveikio vertinimas. Poveikio vertinimai yra būtina geresnės teisėkūros dalis. Iš anksto neįvertinus ne tik ekonominių, bet ir socialinių bei politinių pasiūlymo dėl teisėkūros procedūra priimamo akto padarinių gresia ne tik didelės išlaidos, bet ir nepageidaujami padariniai. Be to, atitinkamų poveikio vertinimų rezultatų paskelbimas nemažai prisideda ir prie teisėkūros skaidrumo gerinimo;

| 19. | dėl šios priežasties reikalauja, kad Europos Komisija įvykdytų neatliktas procedūras ir papildomai pateiktų subsidiarumo pagrindimą, kol pasiūlymo dar nenagrinėjo teisėkūros procedūroje dalyvaujančios institucijos. Tik įtraukus visas teisėkūros alternatyvas ir plačiai įvertinus pasiūlymo padarinius, procedūroje dalyvaujančios institucijos gali padaryti realistiškas išvadas. Labai abejojama, ar Komisijos pasiūlymas yra suderinamas su subsidiarumo ir proporcingumo principais; |
| --- | --- |

19.

dėl šios priežasties reikalauja, kad Europos Komisija įvykdytų neatliktas procedūras ir papildomai pateiktų subsidiarumo pagrindimą, kol pasiūlymo dar nenagrinėjo teisėkūros procedūroje dalyvaujančios institucijos. Tik įtraukus visas teisėkūros alternatyvas ir plačiai įvertinus pasiūlymo padarinius, procedūroje dalyvaujančios institucijos gali padaryti realistiškas išvadas. Labai abejojama, ar Komisijos pasiūlymas yra suderinamas su subsidiarumo ir proporcingumo principais;

| 20. | šiuo klausimu pažymi, kad ES Komisijos pasiūlymais neatsižvelgta į institucinių garantijų sistemas. Tikėtina, kad padariniai valstybėms narėms, kurios atitinkamas sistemas jau sukūrė pagal 2014 m. naujo indėlių garantijų reglamentavimo direktyvą, bus dideli. Šiuo klausimu Europos Komisijos prašoma pateikti pastabų, kaip atitinkamos sistemos reglamentuojamos pagal naujuosius pasiūlymus; |
| --- | --- |

20.

šiuo klausimu pažymi, kad ES Komisijos pasiūlymais neatsižvelgta į institucinių garantijų sistemas. Tikėtina, kad padariniai valstybėms narėms, kurios atitinkamas sistemas jau sukūrė pagal 2014 m. naujo indėlių garantijų reglamentavimo direktyvą, bus dideli. Šiuo klausimu Europos Komisijos prašoma pateikti pastabų, kaip atitinkamos sistemos reglamentuojamos pagal naujuosius pasiūlymus;

| 21. | reikalauja, kad įmokų dydžio nustatymo rodikliai būtų nurodyti jau pačiame pasiūlyme, o ne kad juos deleguotaisiais aktais nustatytų Komisija. Įmokų dydžio nustatymo pagrindas turi didelį poveikį atitinkamų finansų įstaigų veiklos krypčiai ir indėlių garantijų sistemų stabilumui, todėl dėl jo turėtų būti sprendžiama dalyvaujant Tarybai ir Europos Parlamentui; |
| --- | --- |

21.

reikalauja, kad įmokų dydžio nustatymo rodikliai būtų nurodyti jau pačiame pasiūlyme, o ne kad juos deleguotaisiais aktais nustatytų Komisija. Įmokų dydžio nustatymo pagrindas turi didelį poveikį atitinkamų finansų įstaigų veiklos krypčiai ir indėlių garantijų sistemų stabilumui, todėl dėl jo turėtų būti sprendžiama dalyvaujant Tarybai ir Europos Parlamentui;

Tinkamas Europos indėlių garantijų sistemos teisinis pagrindas

| 22. | mano, kad atitinkamo pasiūlymo teisinis pagrindas turėtų būti ne Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsnis, o veikiau SESV 352 straipsnis. Pagal SESV 114 straipsnį sudaromos sąlygos imtis priemonių teisės ir administracinėms vidaus rinkos įgyvendinimo nuostatoms suderinti. Tačiau tai nėra bendros Europos Sąjungos kompetencijos leisti vidaus rinkos teisės aktus pagrindas, o tik galimybė panaikinti dėl skirtingų nacionalinių nuostatų susidarančius vidaus rinkos veikimo trūkumus; |
| --- | --- |

22.

mano, kad atitinkamo pasiūlymo teisinis pagrindas turėtų būti ne Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo (SESV) 114 straipsnis, o veikiau SESV 352 straipsnis. Pagal SESV 114 straipsnį sudaromos sąlygos imtis priemonių teisės ir administracinėms vidaus rinkos įgyvendinimo nuostatoms suderinti. Tačiau tai nėra bendros Europos Sąjungos kompetencijos leisti vidaus rinkos teisės aktus pagrindas, o tik galimybė panaikinti dėl skirtingų nacionalinių nuostatų susidarančius vidaus rinkos veikimo trūkumus;

| 23. | mano, kad Europos indėlių garantijų sistemos pasiūlymu pirmiausia siekiama finansinio stabilumo, nes tai yra ekonomikos ir valiutų politikos pagrindas, todėl kaip teisinis pagrindas turėtų būti pasitelktas SESV 352 straipsnis; |
| --- | --- |

23.

mano, kad Europos indėlių garantijų sistemos pasiūlymu pirmiausia siekiama finansinio stabilumo, nes tai yra ekonomikos ir valiutų politikos pagrindas, todėl kaip teisinis pagrindas turėtų būti pasitelktas SESV 352 straipsnis;

Europos finansų politika – prioritetas turto apsaugai

| 24. | pirmiausia reikalauja prieš pradedant taikyti Europos indėlių garantijų sistemą panaikinti bankų balansuose likusią riziką. Iki šiol minėtoje srityje Europos Komisijos pateikti pasiūlymai anaiptol nėra pakankamai konkretūs. Logiška, kad prieš įvedant suderintą indėlių garantijų sistemą būtina imtis konkrečių rizikos mažinimo priemonių, kurias Komisija būtinai turi papildomai pateikti iki tolesnio pasiūlymų svarstymo; |
| --- | --- |

24.

pirmiausia reikalauja prieš pradedant taikyti Europos indėlių garantijų sistemą panaikinti bankų balansuose likusią riziką. Iki šiol minėtoje srityje Europos Komisijos pateikti pasiūlymai anaiptol nėra pakankamai konkretūs. Logiška, kad prieš įvedant suderintą indėlių garantijų sistemą būtina imtis konkrečių rizikos mažinimo priemonių, kurias Komisija būtinai turi papildomai pateikti iki tolesnio pasiūlymų svarstymo;

| 25. | mano, kad dėl skirtingos bankų sektoriaus struktūros valstybėse narėse negali būti visiems vienodai tinkamo sprendimo. Geriau reikėtų išsaugoti veikiančias sistemas ir jas integruoti į Europos sistemą. Pasiūlymu jokiu būdu nereikėtų versti pertvarkyti visų valstybėse narėse taikomų sistemų, nes tokiu atveju atsirastų ne tik nemažų išlaidų, bet ir, svarbiausia, didelis neapibrėžtumas dėl galimybės įvykdyti atitinkamus reikalavimus ir jų užtikrintumo; |
| --- | --- |

25.

mano, kad dėl skirtingos bankų sektoriaus struktūros valstybėse narėse negali būti visiems vienodai tinkamo sprendimo. Geriau reikėtų išsaugoti veikiančias sistemas ir jas integruoti į Europos sistemą. Pasiūlymu jokiu būdu nereikėtų versti pertvarkyti visų valstybėse narėse taikomų sistemų, nes tokiu atveju atsirastų ne tik nemažų išlaidų, bet ir, svarbiausia, didelis neapibrėžtumas dėl galimybės įvykdyti atitinkamus reikalavimus ir jų užtikrintumo;

| 26. | reikalauja tokios Europos bankų politikos, kuria būtų visapusiškai apsaugoti Europos Sąjungos piliečiai ir jų turtas. Tokia sistema pirmiausia turi būti atkurtas arba išsaugotas piliečių pasitikėjimas finansų sistemų ir rinkų veikimu. Ir priešingai, pagal Europos indėlių garantijų sistemą neturi būti skatinamos arba kokia nors forma remiamos labai rizikingos spekuliacijos. Praktiškai pirmiausia reikia skatinti makroekonominiu požiūriu pagrįstus modelius taikančių įstaigų finansų politiką; |
| --- | --- |

26.

reikalauja tokios Europos bankų politikos, kuria būtų visapusiškai apsaugoti Europos Sąjungos piliečiai ir jų turtas. Tokia sistema pirmiausia turi būti atkurtas arba išsaugotas piliečių pasitikėjimas finansų sistemų ir rinkų veikimu. Ir priešingai, pagal Europos indėlių garantijų sistemą neturi būti skatinamos arba kokia nors forma remiamos labai rizikingos spekuliacijos. Praktiškai pirmiausia reikia skatinti makroekonominiu požiūriu pagrįstus modelius taikančių įstaigų finansų politiką;

| 27. | be to, mano, kad Europos indėlių garantijų sistema negalima bloginti sąlygų konservatyviai veikiančioms finansų įstaigoms. Bankai, daugiausia dalyvaujantys labai rizikinguose sandoriuose, turėtų ne tik mokėti didesnes indėlių garantijų įmokas, bet ir atitikti papildomus reikalavimus, kad atsakomybė nebūtų perkelta mažoms finansų įstaigoms, daugiausia veikiančioms mažos rizikos srityje arba tik vietos lygmeniu finansuojančioms realiąją ekonomiką; |
| --- | --- |

27.

be to, mano, kad Europos indėlių garantijų sistema negalima bloginti sąlygų konservatyviai veikiančioms finansų įstaigoms. Bankai, daugiausia dalyvaujantys labai rizikinguose sandoriuose, turėtų ne tik mokėti didesnes indėlių garantijų įmokas, bet ir atitikti papildomus reikalavimus, kad atsakomybė nebūtų perkelta mažoms finansų įstaigoms, daugiausia veikiančioms mažos rizikos srityje arba tik vietos lygmeniu finansuojančioms realiąją ekonomiką;

| 28. | kritikuoja, kad Komisijos pasiūlymu dėl reglamento dėl konkretaus planuojamų Europos indėlių garantijų fondų panaudojimo nepateikta pakankamai išsamios informacijos. Tad neaišku, ar lėšas galima panaudoti prevencijos ar alternatyvioms priemonėms, kiek jų galima panaudoti ir kokiu etapu. Nors indėlių garantijomis galima padengti indėlininkų turtą iki garantuojamos vertės, tokiu būdu negalima išvengti paties draudžiamojo įvykio. Ir makroekonominiu, ir politiniu požiūriu pirmiausia turėtų būti siekiama išvengti draudžiamojo įvykio. |
| --- | --- |

28.

kritikuoja, kad Komisijos pasiūlymu dėl reglamento dėl konkretaus planuojamų Europos indėlių garantijų fondų panaudojimo nepateikta pakankamai išsamios informacijos. Tad neaišku, ar lėšas galima panaudoti prevencijos ar alternatyvioms priemonėms, kiek jų galima panaudoti ir kokiu etapu. Nors indėlių garantijomis galima padengti indėlininkų turtą iki garantuojamos vertės, tokiu būdu negalima išvengti paties draudžiamojo įvykio. Ir makroekonominiu, ir politiniu požiūriu pirmiausia turėtų būti siekiama išvengti draudžiamojo įvykio.

Briuselis, 2016 m. spalio 12 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/83 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/83

---

Europos regionų komiteto nuomonė „ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“

(2017/C 088/16)

| Pranešėja | Babette Winter (DE/PES), už Europos reikalus ir kultūrą atsakinga Tiuringijos žemės valstybės kanceliarijos valstybės sekretorė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“
  COM(2015) 614 final. |

Pranešėja

Babette Winter (DE/PES), už Europos reikalus ir kultūrą atsakinga Tiuringijos žemės valstybės kanceliarijos valstybės sekretorė

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas „Uždaro ciklo kūrimas. ES žiedinės ekonomikos veiksmų planas“

COM(2015) 614 final.

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina Komisijos pastangas pereinant prie tvirtesnio produktų, medžiagų ir išteklių vertę gyvavimo cikle išlaikančio žiedinio modelio kurti tvarią, mažo anglies dioksido kiekio, pažangių technologijų ir tausaus išteklių naudojimo ekonomiką, įgyjančią tvarius konkurencinius pranašumus ir kuriančią darbo vietas Europoje; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Komisijos pastangas pereinant prie tvirtesnio produktų, medžiagų ir išteklių vertę gyvavimo cikle išlaikančio žiedinio modelio kurti tvarią, mažo anglies dioksido kiekio, pažangių technologijų ir tausaus išteklių naudojimo ekonomiką, įgyjančią tvarius konkurencinius pranašumus ir kuriančią darbo vietas Europoje;

| 2. | pabrėžia, kad, norint pasiekti šiuos tikslus, reikėtų visose valstybėse narėse vienodų sąlygų, kurios leistų remiantis žaliojo užimtumo iniciatyva ir Naująja Europos įgūdžių darbotvarke (1) sudaryti įsidarbinimo galimybes naujose darbo rinkos nišose, atsirandančiose dėl žiedinės ekonomikos (ekologiniu požiūriu tvari statybų pramonė, atliekų tvarkymas ir t. t.), ir rengti reikiamos kvalifikacijos darbuotojus. Teikiant paramą ir tinkamą mokymą būtų sugrąžinta daug bedarbių ir apskritai atverta naujų galimybių darbuotojams; |
| --- | --- |

2.

pabrėžia, kad, norint pasiekti šiuos tikslus, reikėtų visose valstybėse narėse vienodų sąlygų, kurios leistų remiantis žaliojo užimtumo iniciatyva ir Naująja Europos įgūdžių darbotvarke (1) sudaryti įsidarbinimo galimybes naujose darbo rinkos nišose, atsirandančiose dėl žiedinės ekonomikos (ekologiniu požiūriu tvari statybų pramonė, atliekų tvarkymas ir t. t.), ir rengti reikiamos kvalifikacijos darbuotojus. Teikiant paramą ir tinkamą mokymą būtų sugrąžinta daug bedarbių ir apskritai atverta naujų galimybių darbuotojams;

| 3. | pabrėžia, kad daugelis problemų, kurias sukelia gamyba ir vartojimas ES, turi poveikio kitiems pasaulio regionams, visų pirma besivystančioms šalims ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims, ir kad pakeitus gamybą ir vartojimą galima sulaukti teigiamo atgarsio ir tose šalyse. RK pripažįsta šią atsakomybę ir su tuo susijusias pasekmes ES politiniams veiksmams, ekonomikai ir visuomenei, todėl rekomenduoja, kartu atsižvelgiant į 2016 m. sausio 1 d. įsigaliojusią JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., daugiausia dėmesio skirti priemonėms, kurios tarptautiniu lygmeniu užtikrintų, kad ir už ES ribų būtų imtasi reikalingų veiksmų ištekliams apsaugoti ir tausoti; |
| --- | --- |

3.

pabrėžia, kad daugelis problemų, kurias sukelia gamyba ir vartojimas ES, turi poveikio kitiems pasaulio regionams, visų pirma besivystančioms šalims ir besiformuojančios rinkos ekonomikos šalims, ir kad pakeitus gamybą ir vartojimą galima sulaukti teigiamo atgarsio ir tose šalyse. RK pripažįsta šią atsakomybę ir su tuo susijusias pasekmes ES politiniams veiksmams, ekonomikai ir visuomenei, todėl rekomenduoja, kartu atsižvelgiant į 2016 m. sausio 1 d. įsigaliojusią JT darnaus vystymosi darbotvarkę iki 2030 m., daugiausia dėmesio skirti priemonėms, kurios tarptautiniu lygmeniu užtikrintų, kad ir už ES ribų būtų imtasi reikalingų veiksmų ištekliams apsaugoti ir tausoti;

| 4. | pabrėžia, kad norint pasiekti aukštą uždaros žiedinės ekonomikos tikslą reikalinga visų lygmenų politikų valia imtis tam būtinų priemonių. Tai pasakytina apie ekologinį gaminių ir paslaugų projektavimą, atliekų susidarymo prevenciją, perdirbimą, medžiagų ir sudedamųjų dalių pakartotinį naudojimą, kenksmingų sudedamųjų dalių bei pakartotinei gamybai kliudančių sudedamųjų dalių mažinimą siekiant skatinti sutaisymo, perdirbimo, atnaujinimo galimybes ir ilgaamžiškumą. Be to, būtina, kad tvariai keistųsi visuomenės suvokimas šiuo klausimu ir vartotojų elgesys, taip pat reikia sukurti stabilią iš antrinių žaliavų pagamintų produktų ir medžiagų rinką; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad norint pasiekti aukštą uždaros žiedinės ekonomikos tikslą reikalinga visų lygmenų politikų valia imtis tam būtinų priemonių. Tai pasakytina apie ekologinį gaminių ir paslaugų projektavimą, atliekų susidarymo prevenciją, perdirbimą, medžiagų ir sudedamųjų dalių pakartotinį naudojimą, kenksmingų sudedamųjų dalių bei pakartotinei gamybai kliudančių sudedamųjų dalių mažinimą siekiant skatinti sutaisymo, perdirbimo, atnaujinimo galimybes ir ilgaamžiškumą. Be to, būtina, kad tvariai keistųsi visuomenės suvokimas šiuo klausimu ir vartotojų elgesys, taip pat reikia sukurti stabilią iš antrinių žaliavų pagamintų produktų ir medžiagų rinką;

| 5. | remia Tarybos išvadas dėl ES žiedinės ekonomikos veiksmų plano (2), kuriose raginama laiku ir ryžtingai įgyvendinti Europos Komisijos žiedinės ekonomikos veiksmų planą, ir pritaria tam, kad perėjimui prie žiedinės ekonomikos reikalingi ilgalaikiai įsipareigojimai ir veiksmai daugelyje ES politikos sričių ir visais valstybių narių valdžios lygmenimis, įskaitant aktyvų visų ekonomikos ir visuomenės dalyvių bei piliečių bendradarbiavimą visais valdžios lygmenimis; |
| --- | --- |

5.

remia Tarybos išvadas dėl ES žiedinės ekonomikos veiksmų plano (2), kuriose raginama laiku ir ryžtingai įgyvendinti Europos Komisijos žiedinės ekonomikos veiksmų planą, ir pritaria tam, kad perėjimui prie žiedinės ekonomikos reikalingi ilgalaikiai įsipareigojimai ir veiksmai daugelyje ES politikos sričių ir visais valstybių narių valdžios lygmenimis, įskaitant aktyvų visų ekonomikos ir visuomenės dalyvių bei piliečių bendradarbiavimą visais valdžios lygmenimis;

| 6. | atsižvelgdamas į tai nurodo, kad atliekų tvarkymo paslaugos dažnai teikiamos kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugos pagal SESV 14 straipsnį ir kad Protokolas Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, be kita ko, vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikia didelę veiksmų laisvę. Tai leidžia parengti ir įgyvendinti optimalius vietos ir regionų lygmens sprendimus atliekų tvarkymo srityje; |
| --- | --- |

6.

atsižvelgdamas į tai nurodo, kad atliekų tvarkymo paslaugos dažnai teikiamos kaip visuotinės ekonominės svarbos paslaugos pagal SESV 14 straipsnį ir kad Protokolas Nr. 26 dėl bendrus interesus tenkinančių paslaugų, be kita ko, vietos ir regionų valdžios institucijoms suteikia didelę veiksmų laisvę. Tai leidžia parengti ir įgyvendinti optimalius vietos ir regionų lygmens sprendimus atliekų tvarkymo srityje;

| 7. | nurodo, kad, norint sukurti plataus masto žiedinę ekonomiką, būtinas veiksmingas veiklos vykdytojų ir sektorių bendradarbiavimas. Bendras produktų kūrimas, informacinėmis technologijomis užtikrinamas skaidrumas ir keitimasis informacija, bendros duomenų rinkimo sistemos, sektorių standartai, paskatų ir tarpininkavimo mechanizmų suderinimas galimi kuriant bendradarbiavimo platformas ir grupes įvairiuose sektoriuose arba tarp įmonių ir politikos formuotojų; |
| --- | --- |

7.

nurodo, kad, norint sukurti plataus masto žiedinę ekonomiką, būtinas veiksmingas veiklos vykdytojų ir sektorių bendradarbiavimas. Bendras produktų kūrimas, informacinėmis technologijomis užtikrinamas skaidrumas ir keitimasis informacija, bendros duomenų rinkimo sistemos, sektorių standartai, paskatų ir tarpininkavimo mechanizmų suderinimas galimi kuriant bendradarbiavimo platformas ir grupes įvairiuose sektoriuose arba tarp įmonių ir politikos formuotojų;

| 8. | mano, kad siekiant tikrų esminių pokyčių visa žiedinės ekonomikos strategija turi būti grindžiama siekiu ieškoti ekologiniu požiūriu geriausių sprendimų per visą gyvavimo ciklą (angl. cradle to cradle), neatsižvelgiant į dabartinę atskirų teisės normų, strategijų ir priemonių formą ir jas toliau plėtojant, atitinkamai pakeičiant ar papildant, kad jos padėtų siekti bendro tikslo; |
| --- | --- |

8.

mano, kad siekiant tikrų esminių pokyčių visa žiedinės ekonomikos strategija turi būti grindžiama siekiu ieškoti ekologiniu požiūriu geriausių sprendimų per visą gyvavimo ciklą (angl. cradle to cradle), neatsižvelgiant į dabartinę atskirų teisės normų, strategijų ir priemonių formą ir jas toliau plėtojant, atitinkamai pakeičiant ar papildant, kad jos padėtų siekti bendro tikslo;

| 9. | yra įsitikinęs, kad tai gali pavykti tik tuo atveju, jei nebus apsiribojama veiksmų plane nurodytais trumpalaikiais planais ir bus nustatyti konkretūs ir realūs vidutinės trukmės ir ilgalaikiai tikslai, leidžiantys visiems dalyviams remiantis patikimu pagrindu imtis būtino planavimo ir sukurti infrastruktūros sąlygas; |
| --- | --- |

9.

yra įsitikinęs, kad tai gali pavykti tik tuo atveju, jei nebus apsiribojama veiksmų plane nurodytais trumpalaikiais planais ir bus nustatyti konkretūs ir realūs vidutinės trukmės ir ilgalaikiai tikslai, leidžiantys visiems dalyviams remiantis patikimu pagrindu imtis būtino planavimo ir sukurti infrastruktūros sąlygas;

| 10. | todėl, atsižvelgdamas į politinių formavimo ir įgyvendinimo procesų sudėtingumą, rekomenduoja numatyti laikotarpį iki 2050 m. (3) nustatant tarpinius tikslus ir veiksmus iki 2030 m.; |
| --- | --- |

10.

todėl, atsižvelgdamas į politinių formavimo ir įgyvendinimo procesų sudėtingumą, rekomenduoja numatyti laikotarpį iki 2050 m. (3) nustatant tarpinius tikslus ir veiksmus iki 2030 m.;

| 11. | mano, kad vienas pirmųjų svarbių žingsnių būtų kritiškas įvertinimas, parodantis, kur paramos programos, pagalba ir reguliavimo priemonės yra neveiksmingos ar netgi duoda priešingą rezultatą ir kokias prioritetines problemas per kokį laikotarpį reikia išspręsti; |
| --- | --- |

11.

mano, kad vienas pirmųjų svarbių žingsnių būtų kritiškas įvertinimas, parodantis, kur paramos programos, pagalba ir reguliavimo priemonės yra neveiksmingos ar netgi duoda priešingą rezultatą ir kokias prioritetines problemas per kokį laikotarpį reikia išspręsti;

| 12. | laikosi nuomonės, kad mokslinių tyrimų programos, paramos ir savanoriškos priemonės, atsižvelgiant į jų daromą nedidelio masto poveikį, gali būti tik papildančios siekiant tinkamai atremti ES tenkančius iššūkius. Kaip mažo veiksmingumo pavyzdį būtų galima pateikti jau 20 metų egzistuojančią ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistemą (EMAS), kurią visoje ES įdiegė tik apie 4 000 įmonių ir nekomercinių įstaigų maždaug 10 000 vietų. Tačiau apie 30 mln. įmonių šios priemonės atsisakė; |
| --- | --- |

12.

laikosi nuomonės, kad mokslinių tyrimų programos, paramos ir savanoriškos priemonės, atsižvelgiant į jų daromą nedidelio masto poveikį, gali būti tik papildančios siekiant tinkamai atremti ES tenkančius iššūkius. Kaip mažo veiksmingumo pavyzdį būtų galima pateikti jau 20 metų egzistuojančią ES aplinkosaugos vadybos ir audito sistemą (EMAS), kurią visoje ES įdiegė tik apie 4 000 įmonių ir nekomercinių įstaigų maždaug 10 000 vietų. Tačiau apie 30 mln. įmonių šios priemonės atsisakė;

| 13. | rekomenduoja nustatyti didelio užmojo teisėkūros tikslus, kuriuos papildytų paramos priemonės. To siekiant taip pat reikėtų taikyti novatoriškus metodus, pavyzdžiui, orientavimosi į lyderį principą (4). Tai būtų naudinga ne tik gamtos išteklių ir klimato atžvilgiu, bet ir visų pirma vartotojams, kuriems ilguoju laikotarpiu sumažėtų išlaidos, taip pat ekonomikai, kuri konkuruojančių ekonomikų atžvilgiu įgytų inovacinį pranašumą; |
| --- | --- |

13.

rekomenduoja nustatyti didelio užmojo teisėkūros tikslus, kuriuos papildytų paramos priemonės. To siekiant taip pat reikėtų taikyti novatoriškus metodus, pavyzdžiui, orientavimosi į lyderį principą (4). Tai būtų naudinga ne tik gamtos išteklių ir klimato atžvilgiu, bet ir visų pirma vartotojams, kuriems ilguoju laikotarpiu sumažėtų išlaidos, taip pat ekonomikai, kuri konkuruojančių ekonomikų atžvilgiu įgytų inovacinį pranašumą;

| 14. | pažymi, kad daug vietos ir regionų valdžios institucijų jau ėmėsi įvairių iniciatyvų efektyviam išteklių naudojimui ir žiedinei ekonomikai skatinti. Šios iniciatyvos yra geri pavyzdžiai, kuriais gali sekti ir kiti. Komisija turėtų remti esamas keitimosi patirtimi platformas; |
| --- | --- |

14.

pažymi, kad daug vietos ir regionų valdžios institucijų jau ėmėsi įvairių iniciatyvų efektyviam išteklių naudojimui ir žiedinei ekonomikai skatinti. Šios iniciatyvos yra geri pavyzdžiai, kuriais gali sekti ir kiti. Komisija turėtų remti esamas keitimosi patirtimi platformas;

| 15. | apgailestauja, kad veiksmų plane neskiriama dėmesio švietimo ir informuotumo didinimo aspektui, ir ragina Komisiją šį klausimą išplėtoti kartu su valstybėmis narėmis, vietos ir regionų valdžios institucijomis bei kitais partneriais, taip pat skatinti žinių ir susijusios geriausios praktikos pavyzdžių plėtojimą ir dalijimąsi jais siekiant didinti informuotumą; šiuo požiūriu palankiai vertina glaudžiai bendradarbiaujant su verslo, mokslinių tyrimų ir švietimo sektoriumi sukurtus konkrečios specializacijos modulius tam tikroms universitetinėms studijoms ir atitinkamiems mokymo kursams; |
| --- | --- |

15.

apgailestauja, kad veiksmų plane neskiriama dėmesio švietimo ir informuotumo didinimo aspektui, ir ragina Komisiją šį klausimą išplėtoti kartu su valstybėmis narėmis, vietos ir regionų valdžios institucijomis bei kitais partneriais, taip pat skatinti žinių ir susijusios geriausios praktikos pavyzdžių plėtojimą ir dalijimąsi jais siekiant didinti informuotumą; šiuo požiūriu palankiai vertina glaudžiai bendradarbiaujant su verslo, mokslinių tyrimų ir švietimo sektoriumi sukurtus konkrečios specializacijos modulius tam tikroms universitetinėms studijoms ir atitinkamiems mokymo kursams;

Gaminių projektavimas ir gamybos procesai

| 16. | pažymi, kad Komisija remiasi įsitvirtinusiomis strategijomis ir kad daugelyje sričių trūksta konkrečių priemonių, pavyzdžiui, vienodų kriterijų šių strategijų taikymui ir įgyvendinimui. Vis dėlto numatytuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl išplėstinės atsakomybės už gaminį turėtų būti konkrečiai nurodoma, kaip gamintojas turi internalizuoti visas produktų sąnaudas visoje vertės grandinėje; |
| --- | --- |

16.

pažymi, kad Komisija remiasi įsitvirtinusiomis strategijomis ir kad daugelyje sričių trūksta konkrečių priemonių, pavyzdžiui, vienodų kriterijų šių strategijų taikymui ir įgyvendinimui. Vis dėlto numatytuose pasiūlymuose dėl teisėkūros procedūra priimamo akto dėl išplėstinės atsakomybės už gaminį turėtų būti konkrečiai nurodoma, kaip gamintojas turi internalizuoti visas produktų sąnaudas visoje vertės grandinėje;

| 17. | siekiant bendrų tikslų ir nuoseklumo visose politikos srityse, rekomenduoja svarstant leidimus dėl pagalbos nustatyti tvarką, užtikrinančią, kad ateityje gamybos įrenginiams ar produkto kūrimui nebus skiriama pagalba, jei jie neatitinka ekologinio projektavimo reikalavimų; |
| --- | --- |

17.

siekiant bendrų tikslų ir nuoseklumo visose politikos srityse, rekomenduoja svarstant leidimus dėl pagalbos nustatyti tvarką, užtikrinančią, kad ateityje gamybos įrenginiams ar produkto kūrimui nebus skiriama pagalba, jei jie neatitinka ekologinio projektavimo reikalavimų;

| 18. | pabrėžia, kad reikia iš esmės peržiūrėti ekologinio projektavimo taisykles (5) ir pagalvoti apie atskiriems produktams ir sektoriams skirtų ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymą; |
| --- | --- |

18.

pabrėžia, kad reikia iš esmės peržiūrėti ekologinio projektavimo taisykles (5) ir pagalvoti apie atskiriems produktams ir sektoriams skirtų ekologinio projektavimo reikalavimų nustatymą;

| 19. | atsižvelgdamas į tai, ragina Europos Komisiją kuo greičiau pateikti plataus užmojo ekologinio projektavimo darbo planą, kad būtų galima įgyvendinanti Direktyvą 2009/125/EB (Ekologinio projektavimo direktyvą), kuri buvo numatyta 2015–2017 m. laikotarpiui; |
| --- | --- |

19.

atsižvelgdamas į tai, ragina Europos Komisiją kuo greičiau pateikti plataus užmojo ekologinio projektavimo darbo planą, kad būtų galima įgyvendinanti Direktyvą 2009/125/EB (Ekologinio projektavimo direktyvą), kuri buvo numatyta 2015–2017 m. laikotarpiui;

| 20. | pabrėžia, kad gamyboje susidariusios atliekos ir šalutiniai produktai gali būti naudojami gamyboje kaip antrinės žaliavos ir mažoms bei vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios yra daugelio regionų ekonomikos pagrindas, vis dar sudaro didelį potencialą pramonės simbiozės požiūriu siekiant tikros žiedinės ekonomikos. Būtina kuo labiau mažinti esamas reguliavimo kliūtis MVĮ ir užtikrinti, kad naujose taisyklėse jų būtų kuo mažiau. Pavyzdžiui, reikėtų imtis Atliekų pagrindų direktyvos 5 straipsnio 2 dalyje ir 6 straipsnio 2 dalyje numatytų priemonių dėl kriterijų, pagal kuriuos medžiagos būtų laikomos šalutiniais produktais arba nebelaikomos atliekomis, nustatymo; |
| --- | --- |

20.

pabrėžia, kad gamyboje susidariusios atliekos ir šalutiniai produktai gali būti naudojami gamyboje kaip antrinės žaliavos ir mažoms bei vidutinėms įmonėms (MVĮ), kurios yra daugelio regionų ekonomikos pagrindas, vis dar sudaro didelį potencialą pramonės simbiozės požiūriu siekiant tikros žiedinės ekonomikos. Būtina kuo labiau mažinti esamas reguliavimo kliūtis MVĮ ir užtikrinti, kad naujose taisyklėse jų būtų kuo mažiau. Pavyzdžiui, reikėtų imtis Atliekų pagrindų direktyvos 5 straipsnio 2 dalyje ir 6 straipsnio 2 dalyje numatytų priemonių dėl kriterijų, pagal kuriuos medžiagos būtų laikomos šalutiniais produktais arba nebelaikomos atliekomis, nustatymo;

| 21. | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms taip pat ir įmonėms nustatyti privalomas tvaraus viešojo pirkimo ir bendradarbiavimo vertės grandinėje taisykles, jei prisiimti įsipareigojimai nėra vykdomi pakankamu mastu ir atitinkamais laikotarpiais. Jos tai turėtų daryti vykdydamos konsultacijas su regionų ir vietos valdžios institucijomis; |
| --- | --- |

21.

rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms taip pat ir įmonėms nustatyti privalomas tvaraus viešojo pirkimo ir bendradarbiavimo vertės grandinėje taisykles, jei prisiimti įsipareigojimai nėra vykdomi pakankamu mastu ir atitinkamais laikotarpiais. Jos tai turėtų daryti vykdydamos konsultacijas su regionų ir vietos valdžios institucijomis;

| 22. | pažymi, kad, nepaisant 12 punkte pateiktos pastabos dėl nedidelio EMAS naudojimo, ši priemonė iš esmės turi didelį potencialą atpažįstant (neveiksmingus ir (arba) aplinkai žalingus) medžiagų srautus (gamybos) procesuose ir renkant apie juos duomenis, todėl palankiai vertina tai, kad Komisija veiksmų plane yra numačiusi šią priemonę tobulinti įmonių, visų pirma MVĮ, naudai; primena, kad nuolatinį skaidrumą ir kontrolę užtikrinanti aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS) yra vienintelė valdymo sistema, kuri puikiai tinka tokiems medžiagų srautams patikrinti; |
| --- | --- |

22.

pažymi, kad, nepaisant 12 punkte pateiktos pastabos dėl nedidelio EMAS naudojimo, ši priemonė iš esmės turi didelį potencialą atpažįstant (neveiksmingus ir (arba) aplinkai žalingus) medžiagų srautus (gamybos) procesuose ir renkant apie juos duomenis, todėl palankiai vertina tai, kad Komisija veiksmų plane yra numačiusi šią priemonę tobulinti įmonių, visų pirma MVĮ, naudai; primena, kad nuolatinį skaidrumą ir kontrolę užtikrinanti aplinkosaugos vadybos ir audito sistema (EMAS) yra vienintelė valdymo sistema, kuri puikiai tinka tokiems medžiagų srautams patikrinti;

| 23. | todėl rekomenduoja EMAS, kaip savanorišką patikimo reikalingų įrodymų ir duomenų patikrinimo priemonę, labiau nei iki šiol įtraukti į kitus teisės aktus ir susijusius vykdymo užtikrinimo veiksmus; |
| --- | --- |

23.

todėl rekomenduoja EMAS, kaip savanorišką patikimo reikalingų įrodymų ir duomenų patikrinimo priemonę, labiau nei iki šiol įtraukti į kitus teisės aktus ir susijusius vykdymo užtikrinimo veiksmus;

Vartojimas

| 24. | pabrėžia, kad vis trumpėjančio gaminio naudojimo ciklo, pavyzdžiui, elektroninės įrangos ir aprangos, problemą labiau sustiprina vartotojų elgesys ir tendencijos visuomenėje nei menamas ar faktinis techninis nusidėvėjimas; |
| --- | --- |

24.

pabrėžia, kad vis trumpėjančio gaminio naudojimo ciklo, pavyzdžiui, elektroninės įrangos ir aprangos, problemą labiau sustiprina vartotojų elgesys ir tendencijos visuomenėje nei menamas ar faktinis techninis nusidėvėjimas;

| 25. | atsižvelgdamas į šias – pirmiausia visuomenines ir etines – aplinkybes, ypač atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija, valstybės narės ir visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijos, kaip arčiausiai piliečių esantis politinis lygmuo, turi švietimo, tolesnio mokymo ir įgūdžių ugdymo srityse imtis priemonių, iš esmės gerinančių tiek piliečių, tiek įmonių supratimą, kaip yra tarpusavyje susiję tvarus arba netvarus vartojimas, atliekų mažinimas, išteklių išsaugojimas ir aplinka, gamintojo atsakomybė ir gaminių projektavimas bei reklama; siūlo šiuos aspektus labiau įtraukti į švietimo programas ir informavimo kampanijas; |
| --- | --- |

25.

atsižvelgdamas į šias – pirmiausia visuomenines ir etines – aplinkybes, ypač atkreipia dėmesį į tai, kad Komisija, valstybės narės ir visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijos, kaip arčiausiai piliečių esantis politinis lygmuo, turi švietimo, tolesnio mokymo ir įgūdžių ugdymo srityse imtis priemonių, iš esmės gerinančių tiek piliečių, tiek įmonių supratimą, kaip yra tarpusavyje susiję tvarus arba netvarus vartojimas, atliekų mažinimas, išteklių išsaugojimas ir aplinka, gamintojo atsakomybė ir gaminių projektavimas bei reklama; siūlo šiuos aspektus labiau įtraukti į švietimo programas ir informavimo kampanijas;

| 26. | rekomenduoja užtikrinti įvairiapusio produktų poveikio aplinkai skaidrumą atitinkamai ženklinant produktus ir šiuo tikslu pasinaudoti esamo ženklinimo srityje sukaupta patirtimi. Be to, ženklinimas turi būti paprastas ir lengvai suprantamas, o jame pateikti duomenys skaidrūs ir patikrinami; |
| --- | --- |

26.

rekomenduoja užtikrinti įvairiapusio produktų poveikio aplinkai skaidrumą atitinkamai ženklinant produktus ir šiuo tikslu pasinaudoti esamo ženklinimo srityje sukaupta patirtimi. Be to, ženklinimas turi būti paprastas ir lengvai suprantamas, o jame pateikti duomenys skaidrūs ir patikrinami;

| 27. | mano, kad šiuo tikslu tinkamas metodas būtų produkto aplinkosauginis pėdsakas, tačiau nurodo, kad jo metodikai sukurti dar reikia daug pastangų ir kad produkto aplinkosauginis pėdsakas bus veiksminga priemonė, atsverianti ženklinimų įvairovę ir su tuo susijusį neskaidrumą tik tada, kai jis bus visiems privalomas. Todėl jis turi atitikti konkurencingumo ir proporcingumo principus, o produktų gamintojams jis turi būti paprastas naudoti, tačiau kartu neprarandant informacinės vertės ir galimybės jį patikrinti. Šiuo tikslu reikėtų sukurti aiškią ir teigiamą reputaciją turintį Europos ženklą, kuris atvertų duris žiedinei ekonomikai. Kadangi ženklui ir informavimui apie jį būtina strategija, reikia parengti planą, kuris padėtų šią strategiją įgyvendinti praktiškai, pavyzdžiui, įgyvendinti gerinimo programas ir vykdyti reklamos kampanijas Europos lygmeniu; |
| --- | --- |

27.

mano, kad šiuo tikslu tinkamas metodas būtų produkto aplinkosauginis pėdsakas, tačiau nurodo, kad jo metodikai sukurti dar reikia daug pastangų ir kad produkto aplinkosauginis pėdsakas bus veiksminga priemonė, atsverianti ženklinimų įvairovę ir su tuo susijusį neskaidrumą tik tada, kai jis bus visiems privalomas. Todėl jis turi atitikti konkurencingumo ir proporcingumo principus, o produktų gamintojams jis turi būti paprastas naudoti, tačiau kartu neprarandant informacinės vertės ir galimybės jį patikrinti. Šiuo tikslu reikėtų sukurti aiškią ir teigiamą reputaciją turintį Europos ženklą, kuris atvertų duris žiedinei ekonomikai. Kadangi ženklui ir informavimui apie jį būtina strategija, reikia parengti planą, kuris padėtų šią strategiją įgyvendinti praktiškai, pavyzdžiui, įgyvendinti gerinimo programas ir vykdyti reklamos kampanijas Europos lygmeniu;

| 28. | ragina Komisiją ir valstybes nares vidutinės trukmės laikotarpiu pertvarkyti mokesčių sistemas ir tokiu būdu numatyti didesnį pirminių žaliavų naudojimo apmokestinimą nei pakartotinio naudojimo antrinių žaliavų, medžiagų ir sudedamųjų dalių, taip gerokai sustiprinant motyvaciją pakartotinai naudoti ekonomikos cikle jau esančias žaliavas, medžiagas ir sudedamąsias dalis, užuot naudojus naujas pirmines žaliavas. Galbūt reikėtų persvarstyti ES PVM direktyvą, kad šiam tikslui nekliudytų taikomi skirtingi PVM tarifai. Be to, Komisija ir valstybės narės, bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir naudodamos kitas tinkamas ekonomines priemones, turėtų labiau skatinti antrinių žaliavų, medžiagų ir sudedamųjų dalių naudojimą; |
| --- | --- |

28.

ragina Komisiją ir valstybes nares vidutinės trukmės laikotarpiu pertvarkyti mokesčių sistemas ir tokiu būdu numatyti didesnį pirminių žaliavų naudojimo apmokestinimą nei pakartotinio naudojimo antrinių žaliavų, medžiagų ir sudedamųjų dalių, taip gerokai sustiprinant motyvaciją pakartotinai naudoti ekonomikos cikle jau esančias žaliavas, medžiagas ir sudedamąsias dalis, užuot naudojus naujas pirmines žaliavas. Galbūt reikėtų persvarstyti ES PVM direktyvą, kad šiam tikslui nekliudytų taikomi skirtingi PVM tarifai. Be to, Komisija ir valstybės narės, bendradarbiaudamos su vietos ir regionų valdžios institucijomis ir naudodamos kitas tinkamas ekonomines priemones, turėtų labiau skatinti antrinių žaliavų, medžiagų ir sudedamųjų dalių naudojimą;

| 29. | pripažįsta, kad žaliasis viešasis pirkimas, atsižvelgiant į jam tenkančią bendrojo vidaus produkto dalį, gali būti svarbi žiedinės ekonomikos varomoji jėga. Be to, RK pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos sudaro labai didelę ES viešųjų pirkimų dalį ir joms tenka labai svarbus vaidmuo žaliojo viešojo pirkimo srityje. Žaliajai ekonomikai tai suteikia reikalingas ekonomikos augimo paskatas ir atveria didelį užimtumo potencialą, taip sukuriant galimybę geriau įgyvendinti Žaliąjį MVĮ veiksmų planą ir Žaliojo užimtumo iniciatyvą (6); |
| --- | --- |

29.

pripažįsta, kad žaliasis viešasis pirkimas, atsižvelgiant į jam tenkančią bendrojo vidaus produkto dalį, gali būti svarbi žiedinės ekonomikos varomoji jėga. Be to, RK pabrėžia, kad vietos ir regionų valdžios institucijos sudaro labai didelę ES viešųjų pirkimų dalį ir joms tenka labai svarbus vaidmuo žaliojo viešojo pirkimo srityje. Žaliajai ekonomikai tai suteikia reikalingas ekonomikos augimo paskatas ir atveria didelį užimtumo potencialą, taip sukuriant galimybę geriau įgyvendinti Žaliąjį MVĮ veiksmų planą ir Žaliojo užimtumo iniciatyvą (6);

| 30. | pažymi, kad vis dar iš esmės neįgyvendinamas jau daugelį metų propaguojamas žaliasis viešasis pirkimas, todėl palankiai vertina kiekvieną Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama veiksmingesnio šios viešųjų pirkimų politikos įgyvendinimo; pabrėžia, kad viešųjų pirkimų srityje svarbu atsižvelgti ne tik į mažiausią kainą, bet ir į vadinamąjį „ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą“. Tai reiškia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama tiems pirkimo sprendimams, kurie pasižymi mažesnėmis bendromis gyvavimo ciklo išlaidomis, dideliu technologiniu efektyvumu ir apskritai didesniu tvarumu. Tokio tipo praktika turėtų būti numatyta Struktūrinių fondų reglamentuose, kadangi taip būtų sudarytos palankesnės sąlygos patekti į antrinių žaliavų rinką; |
| --- | --- |

30.

pažymi, kad vis dar iš esmės neįgyvendinamas jau daugelį metų propaguojamas žaliasis viešasis pirkimas, todėl palankiai vertina kiekvieną Komisijos iniciatyvą, kuria siekiama veiksmingesnio šios viešųjų pirkimų politikos įgyvendinimo; pabrėžia, kad viešųjų pirkimų srityje svarbu atsižvelgti ne tik į mažiausią kainą, bet ir į vadinamąjį „ekonomiškai naudingiausią pasiūlymą“. Tai reiškia, kad pirmenybė turėtų būti teikiama tiems pirkimo sprendimams, kurie pasižymi mažesnėmis bendromis gyvavimo ciklo išlaidomis, dideliu technologiniu efektyvumu ir apskritai didesniu tvarumu. Tokio tipo praktika turėtų būti numatyta Struktūrinių fondų reglamentuose, kadangi taip būtų sudarytos palankesnės sąlygos patekti į antrinių žaliavų rinką;

| 31. | pažymi, jog nepaisant to, kad ES valstybės narės yra įgyvendinusios naujas ES viešųjų pirkimų taisykles (7), esama daugiau galimybių užtikrinti tvarius, konkurencingus, inovacijas skatinančius ir skaidrius viešuosius pirkimus, pavyzdžiui, taikant pažangesnes nuostatas ir daugiau elektroninių procedūrų; mano, kad įmones, ypač MVĮ, reikėtų geriau informuoti apie naujas galimybes, kurias suteikia pakeistos ES viešųjų pirkimų taisyklės; |
| --- | --- |

31.

pažymi, jog nepaisant to, kad ES valstybės narės yra įgyvendinusios naujas ES viešųjų pirkimų taisykles (7), esama daugiau galimybių užtikrinti tvarius, konkurencingus, inovacijas skatinančius ir skaidrius viešuosius pirkimus, pavyzdžiui, taikant pažangesnes nuostatas ir daugiau elektroninių procedūrų; mano, kad įmones, ypač MVĮ, reikėtų geriau informuoti apie naujas galimybes, kurias suteikia pakeistos ES viešųjų pirkimų taisyklės;

| 32. | primygtinai ragina Europos Komisiją ir valstybes nares pateikti gaires ir pasiūlymus žaliojo viešojo pirkimo taikymui paspartinti. Europos Komisijos išleistas vadovas „Pirmenybė žaliajam pirkimui! Žaliojo viešojo pirkimo vadovas“ šiuo požiūriu būtų gera pradžia; be to, prašo į minėtą vadovą įtraukti antrinių žaliavų ir medžiagų, atitinkančių žaliojo viešojo pirkimo reikalavimus, ir produktų, kuriuos gaminant buvo naudojamos tokios žaliavos ir medžiagos, sąrašą, kuris būtų reguliariai atnaujinamas; |
| --- | --- |

32.

primygtinai ragina Europos Komisiją ir valstybes nares pateikti gaires ir pasiūlymus žaliojo viešojo pirkimo taikymui paspartinti. Europos Komisijos išleistas vadovas „Pirmenybė žaliajam pirkimui! Žaliojo viešojo pirkimo vadovas“ šiuo požiūriu būtų gera pradžia; be to, prašo į minėtą vadovą įtraukti antrinių žaliavų ir medžiagų, atitinkančių žaliojo viešojo pirkimo reikalavimus, ir produktų, kuriuos gaminant buvo naudojamos tokios žaliavos ir medžiagos, sąrašą, kuris būtų reguliariai atnaujinamas;

| 33. | atsižvelgdamas į būsimus 2016 m. įsigaliojusios ES teisinės sistemos pakeitimus, ragina užtikrinti, kad viešojo pirkimo srityje būtų privaloma atsižvelgti į žaliąjį viešąjį pirkimą, kai sutartys viršija ES lygmeniu skelbiamo konkurso ribą ir kai projektai finansuojami viešosiomis lėšomis. Bet kuriuo atveju žaliąjį viešąjį pirkimą reikėtų įgyvendinti pagal visas ES paramos programas, kad šie projektai taptų pavyzdžiu ir paskata jį taikyti; |
| --- | --- |

33.

atsižvelgdamas į būsimus 2016 m. įsigaliojusios ES teisinės sistemos pakeitimus, ragina užtikrinti, kad viešojo pirkimo srityje būtų privaloma atsižvelgti į žaliąjį viešąjį pirkimą, kai sutartys viršija ES lygmeniu skelbiamo konkurso ribą ir kai projektai finansuojami viešosiomis lėšomis. Bet kuriuo atveju žaliąjį viešąjį pirkimą reikėtų įgyvendinti pagal visas ES paramos programas, kad šie projektai taptų pavyzdžiu ir paskata jį taikyti;

| 34. | siekiant užtikrinti ES teisės nuoseklumą ir sąsają su ankstesne rekomendacija, šiuo požiūriu rekomenduoja peržiūrėti direktyvą dėl viešųjų pirkimų (2014/24/ES), kad taikant žaliojo viešojo pirkimo priemones pirmenybė iš esmės būtų teikiama tvariems, išteklius tausojantiems produktams ir sprendimams, o jų atsisakant tai reikėtų pagrįsti; be to, rekomenduoja vykdyti stebėseną, kurios metu, atsižvelgiant į visą vertės grandinę, įprastinių vien tik į trumpalaikį kainos ir kokybės santykį orientuotų viešųjų pirkimų išlaidos būtų priešpastatytos žaliojo viešojo pirkimo išlaidoms ir įvertintos; be to, rekomenduoja sukurti informavimo apie pirkimą sistemas, kad prireikus būtų galima pateikti palyginamus duomenis apie įvairius projektus ir jų kriterijus; |
| --- | --- |

34.

siekiant užtikrinti ES teisės nuoseklumą ir sąsają su ankstesne rekomendacija, šiuo požiūriu rekomenduoja peržiūrėti direktyvą dėl viešųjų pirkimų (2014/24/ES), kad taikant žaliojo viešojo pirkimo priemones pirmenybė iš esmės būtų teikiama tvariems, išteklius tausojantiems produktams ir sprendimams, o jų atsisakant tai reikėtų pagrįsti; be to, rekomenduoja vykdyti stebėseną, kurios metu, atsižvelgiant į visą vertės grandinę, įprastinių vien tik į trumpalaikį kainos ir kokybės santykį orientuotų viešųjų pirkimų išlaidos būtų priešpastatytos žaliojo viešojo pirkimo išlaidoms ir įvertintos; be to, rekomenduoja sukurti informavimo apie pirkimą sistemas, kad prireikus būtų galima pateikti palyginamus duomenis apie įvairius projektus ir jų kriterijus;

Atliekų šalinimas

| 35. | remia Komisijos ketinimą glaudžiau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant geriau įgyvendinant ES atliekų teisės aktus ir pabrėžia, kad šioje srityje svarbus vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms. Todėl RK prašo Komisijos pasirūpinti, kad valstybės narės įtrauktų vietos ir regionų valdžios institucijas į būtinas technines ir fiskalines priemones, taip pat geriausios praktikos mainus; |
| --- | --- |

35.

remia Komisijos ketinimą glaudžiau bendradarbiauti su valstybėmis narėmis siekiant geriau įgyvendinant ES atliekų teisės aktus ir pabrėžia, kad šioje srityje svarbus vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms. Todėl RK prašo Komisijos pasirūpinti, kad valstybės narės įtrauktų vietos ir regionų valdžios institucijas į būtinas technines ir fiskalines priemones, taip pat geriausios praktikos mainus;

| 36. | pakartoja savo raginimą Europos Komisijai ir valstybėms narėms remti aukštos kokybės perdirbimą, visų pirma mažiau išsivysčiusiuose regionuose, ir šiuo tikslu kuo greičiau pradėti taikyti ekonomines priemones, pavyzdžiui, principą „teršėjas moka“ arba sąvartynų mokesčius (8); |
| --- | --- |

36.

pakartoja savo raginimą Europos Komisijai ir valstybėms narėms remti aukštos kokybės perdirbimą, visų pirma mažiau išsivysčiusiuose regionuose, ir šiuo tikslu kuo greičiau pradėti taikyti ekonomines priemones, pavyzdžiui, principą „teršėjas moka“ arba sąvartynų mokesčius (8);

| 37. | pažymi, kad, atsižvelgiant į ES regionų ir valstybių narių tarpusavio skirtumus įgyvendinant dabartiniuose ES atliekų tvarkymo teisės aktuose nustatytus tikslus, labai svarbu skatinti bendradarbiavimą ir skleisti gerąją patirtį šioje srityje ir taip padėti valstybėms narėms, kurių rezultatai buvo prasčiausi, pasiekti galutinius tikslus, visų pirma retai apgyvendintiems, salų ir atokiausiems regionams, kuriems būdingas didelis demografinis spaudimas ir dideli atstumai iki apdorojimo centrų, kadangi šiuose regionuose beveik neįmanoma pasiekti nulinio atliekų kiekio tikslo; |
| --- | --- |

37.

pažymi, kad, atsižvelgiant į ES regionų ir valstybių narių tarpusavio skirtumus įgyvendinant dabartiniuose ES atliekų tvarkymo teisės aktuose nustatytus tikslus, labai svarbu skatinti bendradarbiavimą ir skleisti gerąją patirtį šioje srityje ir taip padėti valstybėms narėms, kurių rezultatai buvo prasčiausi, pasiekti galutinius tikslus, visų pirma retai apgyvendintiems, salų ir atokiausiems regionams, kuriems būdingas didelis demografinis spaudimas ir dideli atstumai iki apdorojimo centrų, kadangi šiuose regionuose beveik neįmanoma pasiekti nulinio atliekų kiekio tikslo;

| 38. | pabrėžia, kad būtina daug labiau įtraukti vartotojus į visų priemonių, susijusių su atliekų šalinimu, įgyvendinimą. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos, atsakingos už kietųjų komunalinių atliekų tvarkymą, skaidriai informuos apie visų medžiagų apdorojimo procesus ir perdirbimo stebėseną, kad vartotojai aktyviau dalyvautų atitinkamai jas šalinant arba perdirbant; |
| --- | --- |

38.

pabrėžia, kad būtina daug labiau įtraukti vartotojus į visų priemonių, susijusių su atliekų šalinimu, įgyvendinimą. Todėl vietos ir regionų valdžios institucijos, atsakingos už kietųjų komunalinių atliekų tvarkymą, skaidriai informuos apie visų medžiagų apdorojimo procesus ir perdirbimo stebėseną, kad vartotojai aktyviau dalyvautų atitinkamai jas šalinant arba perdirbant;

| 39. | pabrėžia, kad įgyvendinant atliekų šalinimo taisykles vienodos sąlygos yra svarbus MVĮ konkurencingumo Europos bendrojoje rinkoje veiksnys; |
| --- | --- |

39.

pabrėžia, kad įgyvendinant atliekų šalinimo taisykles vienodos sąlygos yra svarbus MVĮ konkurencingumo Europos bendrojoje rinkoje veiksnys;

| 40. | palankiai vertina Komisijos planus energetikos ir klimato politikos srityse apsvarstyti atliekų naudojimo energijos gavybai klausimą. RK pabrėžia, kad siekiant maksimaliai sumažinti atliekų kiekį reikia remtis ES atliekų hierarchija ir gyvavimo ciklo koncepcija, o žiedinės ekonomikos modelis, pasižymintis aukštais pakartotinio naudojimo ir perdirbimo rodikliais, negali būti aukojamas dėl energijos gavybos (9); |
| --- | --- |

40.

palankiai vertina Komisijos planus energetikos ir klimato politikos srityse apsvarstyti atliekų naudojimo energijos gavybai klausimą. RK pabrėžia, kad siekiant maksimaliai sumažinti atliekų kiekį reikia remtis ES atliekų hierarchija ir gyvavimo ciklo koncepcija, o žiedinės ekonomikos modelis, pasižymintis aukštais pakartotinio naudojimo ir perdirbimo rodikliais, negali būti aukojamas dėl energijos gavybos (9);

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad atliekas, kurių neįmanoma išvengti arba perdirbti, būtų prasminga apdoroti didelio efektyvumo įrenginiuose (energija iš atliekų), ypač jei tuo pat metu naudojama degimo metu išskiriama energija; vis dėlto reikėtų vengti pernelyg didelių atliekų šalinimo ar deginimo įrenginių; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į tai, kad atliekas, kurių neįmanoma išvengti arba perdirbti, būtų prasminga apdoroti didelio efektyvumo įrenginiuose (energija iš atliekų), ypač jei tuo pat metu naudojama degimo metu išskiriama energija; vis dėlto reikėtų vengti pernelyg didelių atliekų šalinimo ar deginimo įrenginių;

| 42. | tvirtai remia Europos Komisijos ketinimą aktyviau įgyvendinti persvarstytą reglamentą dėl atliekų vežimo, taip kovojant su nelegaliu atliekų po vartojimo eksportu ir atliekų vežimu į standartų neatitinkančias apdorojimo įmones ES arba už jos ribų. Europos Komisija turėtų labiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į savo veiklą ir skatinti kurti atliekų vežimo elektroninių duomenų mainus bei parengti gaires dėl tinkamo patikrinimų planavimo. Šis reikalavimas nustatytas atlikus pastarąją šios direktyvos peržiūrą; |
| --- | --- |

42.

tvirtai remia Europos Komisijos ketinimą aktyviau įgyvendinti persvarstytą reglamentą dėl atliekų vežimo, taip kovojant su nelegaliu atliekų po vartojimo eksportu ir atliekų vežimu į standartų neatitinkančias apdorojimo įmones ES arba už jos ribų. Europos Komisija turėtų labiau įtraukti vietos ir regionų valdžios institucijas į savo veiklą ir skatinti kurti atliekų vežimo elektroninių duomenų mainus bei parengti gaires dėl tinkamo patikrinimų planavimo. Šis reikalavimas nustatytas atlikus pastarąją šios direktyvos peržiūrą;

Antrinių žaliavų rinkos stiprinimas

| 43. | iš esmės mano, kad kokybės standartus prireikus turi nustatyti žaliavas naudojančios pramonės šakos, nes tik produktų gamintojai žino, kokių savybių turi turėti gamybai reikalingos žaliavos ir medžiagos. Šiuo požiūriu Komitetas pabrėžia, kad svarbiausias veiksnys turėtų būti produkto kokybė, o ne jo kilmė; |
| --- | --- |

43.

iš esmės mano, kad kokybės standartus prireikus turi nustatyti žaliavas naudojančios pramonės šakos, nes tik produktų gamintojai žino, kokių savybių turi turėti gamybai reikalingos žaliavos ir medžiagos. Šiuo požiūriu Komitetas pabrėžia, kad svarbiausias veiksnys turėtų būti produkto kokybė, o ne jo kilmė;

| 44. | tačiau mano, kad Komisija atsako už esamų teisinių kliūčių, trukdančių naudoti antrines žaliavas arba apsunkinančias jų naudojimą, nustatymą ir šalinimą, jei tam neprieštarauja su saugumu susiję aspektai (pavyzdžiui, kenksmingos medžiagos, gyvūnų ligos, higiena); |
| --- | --- |

44.

tačiau mano, kad Komisija atsako už esamų teisinių kliūčių, trukdančių naudoti antrines žaliavas arba apsunkinančias jų naudojimą, nustatymą ir šalinimą, jei tam neprieštarauja su saugumu susiję aspektai (pavyzdžiui, kenksmingos medžiagos, gyvūnų ligos, higiena);

| 45. | palankiai vertina Komisijos ketinimą pasiūlyti cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktų sąveiką užtikrinančių veiksmų ir mano, kad tai turi būti kuo skubiau padaryta. Šiuo požiūriu RK pabrėžia, kad pavojingų ir toksiškų medžiagų pakeitimas esamomis ar būsimomis saugiomis alternatyvomis, taip pat pavojingų cheminių medžiagų atsekamumas vertės grandinėje yra būtinas siekiant sklandžiai veikiančios žiedinės ekonomikos; |
| --- | --- |

45.

palankiai vertina Komisijos ketinimą pasiūlyti cheminių medžiagų, produktų ir atliekų teisės aktų sąveiką užtikrinančių veiksmų ir mano, kad tai turi būti kuo skubiau padaryta. Šiuo požiūriu RK pabrėžia, kad pavojingų ir toksiškų medžiagų pakeitimas esamomis ar būsimomis saugiomis alternatyvomis, taip pat pavojingų cheminių medžiagų atsekamumas vertės grandinėje yra būtinas siekiant sklandžiai veikiančios žiedinės ekonomikos;

Prioritetinės sritys

| 46. | palankiai vertina Komisijos skiriamą dėmesį plastikams ir atkreipia dėmesį į savo nuomonę dėl žaliosios knygos dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos (10), taip pat pabrėžia, kad tam tikrose srityse reikia nustatyti plastikų naudojimo taisykles siekiant supaprastinti plastikų naudojimą arba tam tikrose srityse sumažinti jų naudojimą. Plastikai, kurių sudėtyje yra aplinkai ar sveikatai kenksmingų medžiagų, neturėtų būti pakartotinai naudojami arba perdirbami, jei kenksmingų medžiagų negalima atskirti apdorojimo metu ir pašalinti iš viso medžiagų ciklo. Tokiu atveju plastikai, kurių sudėtyje yra kenksmingų medžiagų, turėtų būti pašalinti iš apytakos, pavyzdžiui, juos sudeginant. Komisija turėtų į tai atsižvelgti rengdama taisykles ir tikslus; be to, ji turėtų dėti pastangų, kad pirminėje gamyboje kuo greičiau būtų atsisakyta aplinkai arba sveikatai kenksmingų medžiagų; |
| --- | --- |

46.

palankiai vertina Komisijos skiriamą dėmesį plastikams ir atkreipia dėmesį į savo nuomonę dėl žaliosios knygos dėl Europos plastiko atliekų aplinkoje strategijos (10), taip pat pabrėžia, kad tam tikrose srityse reikia nustatyti plastikų naudojimo taisykles siekiant supaprastinti plastikų naudojimą arba tam tikrose srityse sumažinti jų naudojimą. Plastikai, kurių sudėtyje yra aplinkai ar sveikatai kenksmingų medžiagų, neturėtų būti pakartotinai naudojami arba perdirbami, jei kenksmingų medžiagų negalima atskirti apdorojimo metu ir pašalinti iš viso medžiagų ciklo. Tokiu atveju plastikai, kurių sudėtyje yra kenksmingų medžiagų, turėtų būti pašalinti iš apytakos, pavyzdžiui, juos sudeginant. Komisija turėtų į tai atsižvelgti rengdama taisykles ir tikslus; be to, ji turėtų dėti pastangų, kad pirminėje gamyboje kuo greičiau būtų atsisakyta aplinkai arba sveikatai kenksmingų medžiagų;

| 47. | nurodo, kad daugelis naujų sudėtinių medžiagų gali padėti tausoti aplinką (izoliacija, mažesnis svoris ir kt.), tačiau, kita vertus, per savo gyvavimo ciklą jos gali kelti naujų sunkumų pakartotinio naudojimo, perdirbimo arba šalinimo srityse; |
| --- | --- |

47.

nurodo, kad daugelis naujų sudėtinių medžiagų gali padėti tausoti aplinką (izoliacija, mažesnis svoris ir kt.), tačiau, kita vertus, per savo gyvavimo ciklą jos gali kelti naujų sunkumų pakartotinio naudojimo, perdirbimo arba šalinimo srityse;

| 48. | kritiškai vertina tai, kad veiksmų plane nėra išsamiau analizuojamas šiukšlinimo ir plastiko šalinimo klausimas, todėl ragina Komisiją 2017 m. planuojamoje paskelbti strategijoje dėl plastikų žiedinėje ekonomikoje šioms temoms skirti pakankamai dėmesio ir nustatyti aiškius problemos sprendimo tikslus; |
| --- | --- |

48.

kritiškai vertina tai, kad veiksmų plane nėra išsamiau analizuojamas šiukšlinimo ir plastiko šalinimo klausimas, todėl ragina Komisiją 2017 m. planuojamoje paskelbti strategijoje dėl plastikų žiedinėje ekonomikoje šioms temoms skirti pakankamai dėmesio ir nustatyti aiškius problemos sprendimo tikslus;

| 49. | rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms remti į rinką orientuotas iniciatyvas, kuriomis skatinamas perdirbtų medžiagų naudojimas, sukuriant fiskalines ir ekonomines paskatas įmonėms naudoti žiedine ekonomika grindžiamus verslo modelius, o vartotojams – pirkti produktus ir paslaugas, remiančias žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

49.

rekomenduoja Komisijai ir valstybėms narėms remti į rinką orientuotas iniciatyvas, kuriomis skatinamas perdirbtų medžiagų naudojimas, sukuriant fiskalines ir ekonomines paskatas įmonėms naudoti žiedine ekonomika grindžiamus verslo modelius, o vartotojams – pirkti produktus ir paslaugas, remiančias žiedinę ekonomiką;

| 50. | maisto švaistymo mažinimą laiko svarbia žiedinės ekonomikos dalimi tiek ekonominiu, tiek ekologiniu bei etiniu požiūriu ir atkreipia dėmesį į savo nuomones, susijusias su teisės aktų rinkiniu, ir nuomonę savo iniciatyva dėl maisto švaistymo (11); |
| --- | --- |

50.

maisto švaistymo mažinimą laiko svarbia žiedinės ekonomikos dalimi tiek ekonominiu, tiek ekologiniu bei etiniu požiūriu ir atkreipia dėmesį į savo nuomones, susijusias su teisės aktų rinkiniu, ir nuomonę savo iniciatyva dėl maisto švaistymo (11);

| 51. | nesutinka su tuo, kad maisto švaistymo prevencijos priemonių turi imtis tik valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijos ir įmonės, ir mano, kad, atsižvelgiant į šios temos suderinamumą su kitomis politikos sritimis (pavyzdžiui, higienos reikalavimais ir (arba) vartotojų apsauga, prekybos standartais, žemės ūkio subsidijomis), lemiamą vaidmenį atlieka Europos Komisija ir kitos ES institucijos; |
| --- | --- |

51.

nesutinka su tuo, kad maisto švaistymo prevencijos priemonių turi imtis tik valstybės narės, vietos ir regionų valdžios institucijos ir įmonės, ir mano, kad, atsižvelgiant į šios temos suderinamumą su kitomis politikos sritimis (pavyzdžiui, higienos reikalavimais ir (arba) vartotojų apsauga, prekybos standartais, žemės ūkio subsidijomis), lemiamą vaidmenį atlieka Europos Komisija ir kitos ES institucijos;

| 52. | mano, kad būtent statybų pramonėje dėl didelės svarbos ir vis sudėtingesnių joje susidarančių atliekų būtina laikytis holistinio požiūrio. Statybos gaminių srityje visų pirma reikia imtis ekologinio projektavimo visą gyvavimo ciklą ir jį ryžtingai įgyvendinti šioje gaminių grupėje. Nors išteklių naudojimo efektyvumo gerinimo ES statybų sektoriuje reikšmė yra nediskutuotina, įvairūs nacionaliniai tiek viešojo, tiek privačiojo sektorių požiūriai didina darbo aplinkos sudėtingumą visiems suinteresuotiesiems subjektams. Bendrų tikslų, rodiklių ir duomenų trūkumas ir nepakankamas abipusis skirtingų požiūrių pripažinimas gali akimirksniu panaikinti iki šiol padarytą pažangą ir iškraipyti vidaus rinką planavimo, projektavimo, statybos ir gamybos srityje; |
| --- | --- |

52.

mano, kad būtent statybų pramonėje dėl didelės svarbos ir vis sudėtingesnių joje susidarančių atliekų būtina laikytis holistinio požiūrio. Statybos gaminių srityje visų pirma reikia imtis ekologinio projektavimo visą gyvavimo ciklą ir jį ryžtingai įgyvendinti šioje gaminių grupėje. Nors išteklių naudojimo efektyvumo gerinimo ES statybų sektoriuje reikšmė yra nediskutuotina, įvairūs nacionaliniai tiek viešojo, tiek privačiojo sektorių požiūriai didina darbo aplinkos sudėtingumą visiems suinteresuotiesiems subjektams. Bendrų tikslų, rodiklių ir duomenų trūkumas ir nepakankamas abipusis skirtingų požiūrių pripažinimas gali akimirksniu panaikinti iki šiol padarytą pažangą ir iškraipyti vidaus rinką planavimo, projektavimo, statybos ir gamybos srityje;

| 53. | mano, kad nekilnojamojo turto ir statybų sektoriuose taikant žiedinės ekonomikos principus būtina numatyti pakopomis vykdomus projektus, tinkamai atrinkti medžiagas ir komponentus ir dar statymo procese atsižvelgti į išmontavimo ir pritaikomumo procesus. Siekiant šių tikslų turi dalyvauti pramonės sektorius: atliekos turėtų būti laikomos vertingu ištekliumi, o pastatai turėtų tapti „medžiagų bankais“ ateities kartoms. Tam būtina sukurti iš dalies arba visiškai išardomas medžiagų struktūras ir konstrukcijos dalis siekiant pakartotinai panaudoti jų dalis, paimti medžiagas ir iš naujo surinkti visą pastatą kitoje vietoje; |
| --- | --- |

53.

mano, kad nekilnojamojo turto ir statybų sektoriuose taikant žiedinės ekonomikos principus būtina numatyti pakopomis vykdomus projektus, tinkamai atrinkti medžiagas ir komponentus ir dar statymo procese atsižvelgti į išmontavimo ir pritaikomumo procesus. Siekiant šių tikslų turi dalyvauti pramonės sektorius: atliekos turėtų būti laikomos vertingu ištekliumi, o pastatai turėtų tapti „medžiagų bankais“ ateities kartoms. Tam būtina sukurti iš dalies arba visiškai išardomas medžiagų struktūras ir konstrukcijos dalis siekiant pakartotinai panaudoti jų dalis, paimti medžiagas ir iš naujo surinkti visą pastatą kitoje vietoje;

| 54. | pabrėžia regioninę statybos atliekų žiedinės ekonomikos svarbą, nes šių atliekų, atsižvelgiant į jų masę ir svorį, neapsimoka toli vežti, todėl jos dažniausiai lieka kilmės regione; |
| --- | --- |

54.

pabrėžia regioninę statybos atliekų žiedinės ekonomikos svarbą, nes šių atliekų, atsižvelgiant į jų masę ir svorį, neapsimoka toli vežti, todėl jos dažniausiai lieka kilmės regione;

| 55. | mano, kad statybų pramonė yra svarbi viešojo administravimo įstaigų visais administravimo lygmenimis veiksmų sritis, nes jos, kaip viešųjų pastatų savininkės, atsakingos už infrastruktūros kūrimą ir išlaikymą, turėtų rodyti pavyzdį užtikrindamos plačias galimybes į rinką patekti novatoriškiems ekologiškiems produktams ir procesams, pavyzdžiui, iš kelių ir inžinerinių statinių statybos ir griovimo atliekų gautų nerūdinių antrinių medžiagų (12); |
| --- | --- |

55.

mano, kad statybų pramonė yra svarbi viešojo administravimo įstaigų visais administravimo lygmenimis veiksmų sritis, nes jos, kaip viešųjų pastatų savininkės, atsakingos už infrastruktūros kūrimą ir išlaikymą, turėtų rodyti pavyzdį užtikrindamos plačias galimybes į rinką patekti novatoriškiems ekologiškiems produktams ir procesams, pavyzdžiui, iš kelių ir inžinerinių statinių statybos ir griovimo atliekų gautų nerūdinių antrinių medžiagų (12);

| 56. | pabrėžia, kad visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį išduodamos leidimus statyboms ir griovimui ir jas reikėtų paremti ES gairėmis, padedančiomis į šį sektorių integruoti žiedinę ekonomiką; |
| --- | --- |

56.

pabrėžia, kad visų pirma vietos ir regionų valdžios institucijos atlieka svarbų vaidmenį išduodamos leidimus statyboms ir griovimui ir jas reikėtų paremti ES gairėmis, padedančiomis į šį sektorių integruoti žiedinę ekonomiką;

| 57. | pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms svarbu, kad būtų parengti pastatų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo rodikliai – tai yra išankstinė bendrų aplinkos apsaugos tikslų ir standartų nustatymo statybų sektoriuje sąlyga. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų dalyvauti rengiant šiuos rodiklius (13); |
| --- | --- |

57.

pakartoja, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms svarbu, kad būtų parengti pastatų gyvavimo ciklo aplinkosauginio veiksmingumo vertinimo rodikliai – tai yra išankstinė bendrų aplinkos apsaugos tikslų ir standartų nustatymo statybų sektoriuje sąlyga. Vietos ir regionų valdžios institucijos turėtų dalyvauti rengiant šiuos rodiklius (13);

| 58. | pažymi, kad veiksmų plane neminimos vaistų ir nanomedžiagų kaip atliekų arba jų patekimo į aplinką temos, kurias nedelsiant reikėtų pradėti spręsti prioritetine tvarka sukuriant atitinkamas strategijas; |
| --- | --- |

58.

pažymi, kad veiksmų plane neminimos vaistų ir nanomedžiagų kaip atliekų arba jų patekimo į aplinką temos, kurias nedelsiant reikėtų pradėti spręsti prioritetine tvarka sukuriant atitinkamas strategijas;

Inovacijos, investicijos ir kitos horizontaliosios priemonės

| 59. | palankiai vertina tai, kad Komisija veiksmų plane įsipareigoja tikslinėmis priemonėmis remti valstybes nares ir vietos bei regionų valdžios institucijas joms stiprinant žiedinės ekonomikos priemones ir skirti lėšų iš įvairių ES finansavimo priemonių, pavyzdžiui, Europos struktūrinių ir investicijų fondų, ESIF, LIFE, „Horizontas 2020“ ir COSME, žiedinės ekonomikos projektų vystymui; pabrėžia būtinybę gerinti įvairių fondų ir programų sinergiją ir supaprastinti jų naudojimą; ragina laikytis vieno langelio principo; |
| --- | --- |

59.

palankiai vertina tai, kad Komisija veiksmų plane įsipareigoja tikslinėmis priemonėmis remti valstybes nares ir vietos bei regionų valdžios institucijas joms stiprinant žiedinės ekonomikos priemones ir skirti lėšų iš įvairių ES finansavimo priemonių, pavyzdžiui, Europos struktūrinių ir investicijų fondų, ESIF, LIFE, „Horizontas 2020“ ir COSME, žiedinės ekonomikos projektų vystymui; pabrėžia būtinybę gerinti įvairių fondų ir programų sinergiją ir supaprastinti jų naudojimą; ragina laikytis vieno langelio principo;

| 60. | atsižvelgdamas į tai nurodo, kad šios finansavimo priemonės dažnai neatitinka regionų ir vietos bei regionų valdžios institucijų poreikių, ir prašo jas pritaikyti prie jų poreikių ir finansinių bei administracinių galimybių. Veiksmus ir priemones reikia priderinti prie skirtingų Europos regionų teritorinių realijų, konkrečiai atsižvelgiant į gyventojų tankį ir pasiskirstymą teritorijoje; |
| --- | --- |

60.

atsižvelgdamas į tai nurodo, kad šios finansavimo priemonės dažnai neatitinka regionų ir vietos bei regionų valdžios institucijų poreikių, ir prašo jas pritaikyti prie jų poreikių ir finansinių bei administracinių galimybių. Veiksmus ir priemones reikia priderinti prie skirtingų Europos regionų teritorinių realijų, konkrečiai atsižvelgiant į gyventojų tankį ir pasiskirstymą teritorijoje;

| 61. | pažymi, kad Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmų programos jau buvo nustatytos dar prieš veiksmų planą, todėl žiedinei ekonomikai būtinos investicinės priemonės negalėjo būti taip parengtos, kad būtų galima įgyvendinti ir mažesnius atliekų prevencijos, pakartotinio naudojimo tinklų kūrimo, taisymo, dalijimosi ekonomikos, naujų procesų išbandymo tvarkant atliekas, MVĮ pajėgumų stiprinimo arba visuomenės informuotumo didinimo projektus; |
| --- | --- |

61.

pažymi, kad Europos struktūrinių ir investicijų fondų veiksmų programos jau buvo nustatytos dar prieš veiksmų planą, todėl žiedinei ekonomikai būtinos investicinės priemonės negalėjo būti taip parengtos, kad būtų galima įgyvendinti ir mažesnius atliekų prevencijos, pakartotinio naudojimo tinklų kūrimo, taisymo, dalijimosi ekonomikos, naujų procesų išbandymo tvarkant atliekas, MVĮ pajėgumų stiprinimo arba visuomenės informuotumo didinimo projektus;

| 62. | todėl ragina Europos Komisiją į tai labiau atsižvelgti kitu finansavimo laikotarpiu ir apskritai būsimu finansavimo laikotarpiu numatant finansavimą iš struktūrinių ir investicijų fondų ne mažesnį prioritetą skirti žiedinės ekonomikos temai, kaip tai buvo padaryta klimato kaitos srityje; |
| --- | --- |

62.

todėl ragina Europos Komisiją į tai labiau atsižvelgti kitu finansavimo laikotarpiu ir apskritai būsimu finansavimo laikotarpiu numatant finansavimą iš struktūrinių ir investicijų fondų ne mažesnį prioritetą skirti žiedinės ekonomikos temai, kaip tai buvo padaryta klimato kaitos srityje;

| 63. | ragina Europos Komisiją aktyviau remti vadinamąsias revoliucingąsias technologijas, galinčias plačiu mastu pakeisti arba išstumti ištisus rinkos segmentus, taip pat ir žiedinėje ekonomikoje, tokiu būdu užtikrinant geresnį žinių panaudojimą; |
| --- | --- |

63.

ragina Europos Komisiją aktyviau remti vadinamąsias revoliucingąsias technologijas, galinčias plačiu mastu pakeisti arba išstumti ištisus rinkos segmentus, taip pat ir žiedinėje ekonomikoje, tokiu būdu užtikrinant geresnį žinių panaudojimą;

Stebėsena ir valdymas

| 64. | ragina Europos Komisiją Regionų komitetui reguliariai teikti veiksmų plano įgyvendinimo pažangos ataskaitas, su Regionų komitetu reguliariai aptarti pasiektą pažangą ir išnagrinėti galimybę Regionų komitetui teikti prašymus parengti perspektyvines nuomones, kad jis galėtų prisidėti politikos rengimo etape. |
| --- | --- |

64.

ragina Europos Komisiją Regionų komitetui reguliariai teikti veiksmų plano įgyvendinimo pažangos ataskaitas, su Regionų komitetu reguliariai aptarti pasiektą pažangą ir išnagrinėti galimybę Regionų komitetui teikti prašymus parengti perspektyvines nuomones, kad jis galėtų prisidėti politikos rengimo etape.

Briuselis, 2016 m. spalio 12 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  COM(2014) 446 final, COM(2016) 381 final.

1

final

final

(2)  2016 m. birželio 20 d. Aplinkos tarybos išvados, http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/env/2016/06/st10444_en16_pdf/.

2

(3)  2015 m. liepos 9 d. Europos Parlamento rezoliucija „Efektyvus išteklių naudojimas. Žiedinės ekonomikos kūrimas“ (2014/2208(INI)).

3

(4)  CDR 140/2011.

4

(5)  CDR 4083/2014, Europos Parlamento rezoliucija 2014/2208(INI).

5

(6)  COM(2014) 440 final, COM(2014) 446 final.

6

final

final

(7)  Direktyvos 2014/23/ES, 2014/24/ES ir 2014/25/ES.

7

(8)  CDR 4083/2014.

8

(9)  CDR 3751/2013.

9

(10)  CDR 3751/2013.

10

(11)  CDR 6646/2015.

11

(12)  Žr. 2016 m. gegužės 20 d. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą „ES žaliojo viešojo pirkimo kriterijai biurų pastatų projektavimo, statybų ir valdymo srityse“, SWD(2016) 180 final.

12

final

(13)  CDR 4084/2014.

13

---

| 21.3.2017 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 88/91 |
| --- | --- | --- | --- |

21.3.2017

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 88/91

---

Europos regionų komiteto nuomonė „ES šildymo ir vėsinimo strategija“

(2017/C 088/17)

| Pranešėja | Daiva Matonienė (LT/ECR), Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narė |
| --- | --- |
| Pamatinis dokumentas | Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES šildymo ir vėsinimo strategija“
  COM(2016) 51 final |

Pranešėja

Daiva Matonienė (LT/ECR), Šiaulių miesto savivaldybės tarybos narė

Pamatinis dokumentas

Komisijos komunikatas Europos Parlamentui, Tarybai, Europos ekonomikos ir socialinių reikalų komitetui ir Regionų komitetui „ES šildymo ir vėsinimo strategija“

COM(2016) 51 final

POLITINĖS REKOMENDACIJOS

EUROPOS REGIONŲ KOMITETAS

Bendrosios pastabos

| 1. | palankiai vertina Europos Komisijos žingsnį šildymo ir vėsinimo sektorių vertinti kaip bendros energetinės sistemos sudėtinę dalį ir pažymi, kad šildymo sektorius pirmą kartą išskiriamas kaip svarbus energetikos sektorius, turintis didelį potencialą prisidėti prie energetinės nepriklausomybės didinimo, energetinio saugumo užtikrinimo, klimato kaitos tikslų įgyvendinimo bei vartotojų išlaidų sumažinimo; |
| --- | --- |

1.

palankiai vertina Europos Komisijos žingsnį šildymo ir vėsinimo sektorių vertinti kaip bendros energetinės sistemos sudėtinę dalį ir pažymi, kad šildymo sektorius pirmą kartą išskiriamas kaip svarbus energetikos sektorius, turintis didelį potencialą prisidėti prie energetinės nepriklausomybės didinimo, energetinio saugumo užtikrinimo, klimato kaitos tikslų įgyvendinimo bei vartotojų išlaidų sumažinimo;

| 2. | pažymi, kad nėra visiems tinkamo požiūrio siekiant tvaraus šildymo ir vėsinimo, bei pabrėžia, kad norint pasiekti efektyvius rezultatus labai svarbu kartu taikyti skirtingus sprendimus, naudoti įvairias technologijas bei individualius ir sisteminius sprendimus; |
| --- | --- |

2.

pažymi, kad nėra visiems tinkamo požiūrio siekiant tvaraus šildymo ir vėsinimo, bei pabrėžia, kad norint pasiekti efektyvius rezultatus labai svarbu kartu taikyti skirtingus sprendimus, naudoti įvairias technologijas bei individualius ir sisteminius sprendimus;

| 3. | vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad strategijoje išdėstytos nuostatos yra bendro pobūdžio, trūksta apibrėžtumo ir nepakanka konkrečių veiksmų, kaip ir kuria linkme toliau bus vystomas šildymo ir vėsinimo sektorius, kokios bus taikomos konkrečios priemonės iškeltiems tikslams pasiekti, kaip tai palies vietos ir regionų valdžios institucijas, verslą ir vartotojus (namų ūkius), kokios finansinės paramos ir skatinimo schemos bus taikomos siekiant darnios energetikos tikslų; |
| --- | --- |

3.

vis dėlto atkreipia dėmesį į tai, kad strategijoje išdėstytos nuostatos yra bendro pobūdžio, trūksta apibrėžtumo ir nepakanka konkrečių veiksmų, kaip ir kuria linkme toliau bus vystomas šildymo ir vėsinimo sektorius, kokios bus taikomos konkrečios priemonės iškeltiems tikslams pasiekti, kaip tai palies vietos ir regionų valdžios institucijas, verslą ir vartotojus (namų ūkius), kokios finansinės paramos ir skatinimo schemos bus taikomos siekiant darnios energetikos tikslų;

| 4. | pabrėžia, kad ES vis dar yra labai priklausoma nuo energijos importo. Šildymas ir vėsinimas šiuo metu sudaro 50 % ES per metus suvartojamos energijos. Tai sudaro 59 % bendro dujų suvartojimo ir 13 % bendro naftos suvartojimo Europoje (1). Šie skaičiai rodo didelį energijos taupymo potencialą. Siekiant išnaudoti šį potencialą, būtina imtis priemonių pertvarkyti šildymo ir vėsinimo sektorių bei garantuoti efektyvų šildymą ir vėsinimą; |
| --- | --- |

4.

pabrėžia, kad ES vis dar yra labai priklausoma nuo energijos importo. Šildymas ir vėsinimas šiuo metu sudaro 50 % ES per metus suvartojamos energijos. Tai sudaro 59 % bendro dujų suvartojimo ir 13 % bendro naftos suvartojimo Europoje (1). Šie skaičiai rodo didelį energijos taupymo potencialą. Siekiant išnaudoti šį potencialą, būtina imtis priemonių pertvarkyti šildymo ir vėsinimo sektorių bei garantuoti efektyvų šildymą ir vėsinimą;

| 5. | pritaria Europos Komisijos siūlymui, kad šildymo ir vėsinimo sektorius galėtų būti įtrauktas į valstybių narių nacionalinius energetikos ir klimato veiksmų planus, kurie yra energetikos sąjungos valdymo dalis; |
| --- | --- |

5.

pritaria Europos Komisijos siūlymui, kad šildymo ir vėsinimo sektorius galėtų būti įtrauktas į valstybių narių nacionalinius energetikos ir klimato veiksmų planus, kurie yra energetikos sąjungos valdymo dalis;

| 6. | pabrėžia ES teisės aktų (pavyzdžiui, Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos, Pastatų energinio naudingumo direktyvos bei Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos), numatančių konkrečias priemones energijos vartojimui ar gamybai, svarbą šildymo ir vėsinimo sektoriaus vystymui; taip pat pažymi, kad ateityje peržiūrint šiuos teisės aktus reikėtų atsižvelgti į pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį šiame sektoriuje ir ypač į šioje nuomonėje pateiktas rekomendacijas; |
| --- | --- |

6.

pabrėžia ES teisės aktų (pavyzdžiui, Energijos vartojimo efektyvumo direktyvos, Pastatų energinio naudingumo direktyvos bei Atsinaujinančių išteklių energijos direktyvos), numatančių konkrečias priemones energijos vartojimui ar gamybai, svarbą šildymo ir vėsinimo sektoriaus vystymui; taip pat pažymi, kad ateityje peržiūrint šiuos teisės aktus reikėtų atsižvelgti į pagrindinį vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį šiame sektoriuje ir ypač į šioje nuomonėje pateiktas rekomendacijas;

| 7. | atkreipia dėmesį, kad pasaulinės neatsinaujinančiųjų energijos išteklių mažėjimo tendencijos, globalūs klimato pokyčiai, daugėjant dėmesio aplinkos kokybei bei žmonių sveikatai sustiprina moderniosios statybos koncepcijų kryptis ir jų pagrindinius akcentus: energijos taupymas ir efektyvus naudojimas, poveikis aplinkai ir žmonių sveikatai; |
| --- | --- |

7.

atkreipia dėmesį, kad pasaulinės neatsinaujinančiųjų energijos išteklių mažėjimo tendencijos, globalūs klimato pokyčiai, daugėjant dėmesio aplinkos kokybei bei žmonių sveikatai sustiprina moderniosios statybos koncepcijų kryptis ir jų pagrindinius akcentus: energijos taupymas ir efektyvus naudojimas, poveikis aplinkai ir žmonių sveikatai;

| 8. | tiki, kad ši strategija leis valstybėms narėms objektyviai įvertinti iki šiol darytus politinius ir administracinius sprendimus centralizuoto šilumos tiekimo sektoriuje, taip pat paskatins sektoriaus vystymą modernizuojant šildymo sistemas, renovuojant pastatus, gamtines dujas keičiant kuru, pagamintu iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, arba kitu kuru, pagamintu naudojant švarios energijos šaltinius, ir sudarant sąlygas naujų vartotojų prijungimui, o tai dar atpigintų šią paslaugą, sumažintų vartotojų išlaidas ir užtikrintų sveikesnį orą miestuose; |
| --- | --- |

8.

tiki, kad ši strategija leis valstybėms narėms objektyviai įvertinti iki šiol darytus politinius ir administracinius sprendimus centralizuoto šilumos tiekimo sektoriuje, taip pat paskatins sektoriaus vystymą modernizuojant šildymo sistemas, renovuojant pastatus, gamtines dujas keičiant kuru, pagamintu iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, arba kitu kuru, pagamintu naudojant švarios energijos šaltinius, ir sudarant sąlygas naujų vartotojų prijungimui, o tai dar atpigintų šią paslaugą, sumažintų vartotojų išlaidas ir užtikrintų sveikesnį orą miestuose;

| 9. | ragina Europos Komisiją persvarstyti ES politiką siekiant sukurti tvarų ir efektyvų šildymo ir vėsinimo sektorių. Vienas iš pavyzdžių, kuris parodo įvairių ES teisės aktų elementų nenuoseklumą, yra Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 244/2012 (2), papildantis Pastatų energinio naudingumo direktyvą. Deleguotuoju reglamentu leidžiama atsinaujinančiąją šiluminę ir elektros energiją atimti iš pastato energinio naudingumo, jei ji gaminama vietoje, tačiau neleidžiama, jei ji gaminama centralizuotai. Toks nesuderinamumas gali pakenkti centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemoms ir bendrai šilumos ir elektros energijos gamybai, prieštarauja tikslui skatinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, atliekų perdirbimą į šilumą ir išmetamo CO2 kiekio mažinimą; mano, kad svarbiausias pastatų energinio naudingumo aspektas turėtų būti energijos suvartojimas ir paklausa pastatuose; |
| --- | --- |

9.

ragina Europos Komisiją persvarstyti ES politiką siekiant sukurti tvarų ir efektyvų šildymo ir vėsinimo sektorių. Vienas iš pavyzdžių, kuris parodo įvairių ES teisės aktų elementų nenuoseklumą, yra Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 244/2012 (2), papildantis Pastatų energinio naudingumo direktyvą. Deleguotuoju reglamentu leidžiama atsinaujinančiąją šiluminę ir elektros energiją atimti iš pastato energinio naudingumo, jei ji gaminama vietoje, tačiau neleidžiama, jei ji gaminama centralizuotai. Toks nesuderinamumas gali pakenkti centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo sistemoms ir bendrai šilumos ir elektros energijos gamybai, prieštarauja tikslui skatinti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą, atliekų perdirbimą į šilumą ir išmetamo CO2 kiekio mažinimą; mano, kad svarbiausias pastatų energinio naudingumo aspektas turėtų būti energijos suvartojimas ir paklausa pastatuose;

| 10. | ragina Europos Komisiją rekomenduoti valstybėms narėms, įvertinus savo galimybes, plėtoti darnų šilumos ir vėsinimo sektorių taikant efektyvias technologijas, skatinant inovacijas, šalinant teisines ir administracines kliūtis; |
| --- | --- |

10.

ragina Europos Komisiją rekomenduoti valstybėms narėms, įvertinus savo galimybes, plėtoti darnų šilumos ir vėsinimo sektorių taikant efektyvias technologijas, skatinant inovacijas, šalinant teisines ir administracines kliūtis;

| 11. | apgailestauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo strategijoje menkai apibrėžtas, ir pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka didžiausia atsakomybė už šildymo ir vėsinimo sektorių. Vietos valdžios institucijos ne tik dalyvauja kuriant, valdant infrastruktūrą, bet taip pat yra vienos iš didžiausių vartotojų; |
| --- | --- |

11.

apgailestauja, kad vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo strategijoje menkai apibrėžtas, ir pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms tenka didžiausia atsakomybė už šildymo ir vėsinimo sektorių. Vietos valdžios institucijos ne tik dalyvauja kuriant, valdant infrastruktūrą, bet taip pat yra vienos iš didžiausių vartotojų;

| 12. | atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pagal galimybes stengiasi prisidėti prie darnios energetikos tikslų įgyvendinimo. Daugelis ES miestų ir miestelių jau daug metų turi pasirengę klimato ir tvarios energijos veiksmų planus, kuriuose numatytas mažai CO2 išskiriantis šildymas ir energijos gamyba, atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių įgyvendinimas; |
| --- | --- |

12.

atkreipia dėmesį į tai, kad vietos ir regionų valdžios institucijos pagal galimybes stengiasi prisidėti prie darnios energetikos tikslų įgyvendinimo. Daugelis ES miestų ir miestelių jau daug metų turi pasirengę klimato ir tvarios energijos veiksmų planus, kuriuose numatytas mažai CO2 išskiriantis šildymas ir energijos gamyba, atsinaujinančiųjų energijos išteklių ir energijos vartojimo efektyvumo didinimo priemonių įgyvendinimas;

| 13. | atkreipia dėmesį į tai, kad Regionų komitetas, vienijantis vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus, savo veikloje daug dėmesio skiria energetikos klausimams. Atsižvelgiant į pasiūlymus dėl energetikos sąjungos (3), kelete nuomonių buvo pateikta rekomendacijų dėl energetikos sektoriaus vystymo, pabrėžiamas svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinant darnios energetikos politikos tikslus, skatinamas aktyvesnis valstybių narių centrinės valdžios ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimas sprendimų priėmimo procese bei atstovaujant vartotojų interesams; |
| --- | --- |

13.

atkreipia dėmesį į tai, kad Regionų komitetas, vienijantis vietos ir regionų valdžios institucijų atstovus, savo veikloje daug dėmesio skiria energetikos klausimams. Atsižvelgiant į pasiūlymus dėl energetikos sąjungos (3), kelete nuomonių buvo pateikta rekomendacijų dėl energetikos sektoriaus vystymo, pabrėžiamas svarbus vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo įgyvendinant darnios energetikos politikos tikslus, skatinamas aktyvesnis valstybių narių centrinės valdžios ir vietos valdžios institucijų bendradarbiavimas sprendimų priėmimo procese bei atstovaujant vartotojų interesams;

| 14. | primena, kad Regionų komitetas jau keletą kartų atkreipė dėmesį į labai svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį vykdant bendrą šilumos ir energijos gamybą. Ši technologija, kai vienu metu gaminama elektros energija ir šiluma, leidžia išgauti beveik 90 % kure esančios pirminės energijos. Europos Sąjunga turėtų padėti nustatyti bendras sąlygas finansuoti šiuos itin efektyviai veikiančius įrenginius, kad jie būtų ekonomiškai naudingi (4); |
| --- | --- |

14.

primena, kad Regionų komitetas jau keletą kartų atkreipė dėmesį į labai svarbų vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmenį vykdant bendrą šilumos ir energijos gamybą. Ši technologija, kai vienu metu gaminama elektros energija ir šiluma, leidžia išgauti beveik 90 % kure esančios pirminės energijos. Europos Sąjunga turėtų padėti nustatyti bendras sąlygas finansuoti šiuos itin efektyviai veikiančius įrenginius, kad jie būtų ekonomiškai naudingi (4);

| 15. | laikosi nuomonės, jog svarbiausia, kad energijos kainos liktų prieinamos neturtingiausiems piliečiams, kurie dažnai išleidžia didelę savo pajamų dalį šildymui, vėsinimui, apšvietimui ir įvairiems prietaisams, ir kad energijos vartojimo efektyvumo programos visų pirma būtų skirtos tiems, kuriems jų labiausiai reikia (5); |
| --- | --- |

15.

laikosi nuomonės, jog svarbiausia, kad energijos kainos liktų prieinamos neturtingiausiems piliečiams, kurie dažnai išleidžia didelę savo pajamų dalį šildymui, vėsinimui, apšvietimui ir įvairiems prietaisams, ir kad energijos vartojimo efektyvumo programos visų pirma būtų skirtos tiems, kuriems jų labiausiai reikia (5);

Centralizuotos šildymo ir vėsinimo sistemos, individualus apsirūpinimas šilumos energija

| 16. | mano, kad centralizuoto šildymo ir vėsinimo sistemos – puiki infrastruktūra, padedanti integruoti įvairius energijos išteklius, jos gamintojus ir vartotojus. Tokia šildymo sistema gali būti vienas švariausių aprūpinimo šilumos energija būdų ir ji gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant išmetamo CO2 kiekio mažinimo, taip pat prisidėti prie energetinės nepriklausomybės ir energetinio saugumo užtikrinimo. Todėl ten, kur yra palankios sąlygos ir gali būti įrodyta šių sistemų bendra aplinkosauginė nauda, jų vystymui turėtų būti teikiamas prioritetas; |
| --- | --- |

16.

mano, kad centralizuoto šildymo ir vėsinimo sistemos – puiki infrastruktūra, padedanti integruoti įvairius energijos išteklius, jos gamintojus ir vartotojus. Tokia šildymo sistema gali būti vienas švariausių aprūpinimo šilumos energija būdų ir ji gali atlikti svarbų vaidmenį siekiant išmetamo CO2 kiekio mažinimo, taip pat prisidėti prie energetinės nepriklausomybės ir energetinio saugumo užtikrinimo. Todėl ten, kur yra palankios sąlygos ir gali būti įrodyta šių sistemų bendra aplinkosauginė nauda, jų vystymui turėtų būti teikiamas prioritetas;

| 17. | atkreipia dėmesį į tai, kad tose vietovėse, kur didesnis gyventojų tankumas, centralizuotos šildymo ir vėsinimo sistemos gali būti puikus būdas apsirūpinti šiluma ir vėsuma ir tokiu atveju visi veiksmai turėtų būti nukreipti siekiant užtikrinti ekonominį energijos gamybos efektyvumą bei skatinti vartotojų prieinamumą naudoti iš anglies dioksido į aplinką neišmetančių energijos šaltinių pagamintą šilumą ir elektrą. Pažymėtina, kad ES valstybių narių energetinės struktūros skiriasi ir vieno universalaus modelio, tinkančio visoms šalims narėms, nėra. Svarbu, kad paskatos naujoms energijos gamybos formoms būtų parengtos taip, kad nenukentėtų regionų ar vietos lygmeniu tinkamai veikiančios sistemos; |
| --- | --- |

17.

atkreipia dėmesį į tai, kad tose vietovėse, kur didesnis gyventojų tankumas, centralizuotos šildymo ir vėsinimo sistemos gali būti puikus būdas apsirūpinti šiluma ir vėsuma ir tokiu atveju visi veiksmai turėtų būti nukreipti siekiant užtikrinti ekonominį energijos gamybos efektyvumą bei skatinti vartotojų prieinamumą naudoti iš anglies dioksido į aplinką neišmetančių energijos šaltinių pagamintą šilumą ir elektrą. Pažymėtina, kad ES valstybių narių energetinės struktūros skiriasi ir vieno universalaus modelio, tinkančio visoms šalims narėms, nėra. Svarbu, kad paskatos naujoms energijos gamybos formoms būtų parengtos taip, kad nenukentėtų regionų ar vietos lygmeniu tinkamai veikiančios sistemos;

| 18. | palankiai vertina centralizuoto šilumos tiekimo tinklų galimybes užtikrinti veiksmingą energijos tiekimą namų ūkiams ir prašo nacionalinio ir ES valdymo lygmenų paramos atsižvelgiant į galimą poreikį plėsti ir modernizuoti esamus tinklus. Tai apima ir vietos (nuo visuotinio tinklo atskirtus) biodujų perdavimo tinklus, skirtus vietoje aprūpinti kuru individualius privačius vartotojus; |
| --- | --- |

18.

palankiai vertina centralizuoto šilumos tiekimo tinklų galimybes užtikrinti veiksmingą energijos tiekimą namų ūkiams ir prašo nacionalinio ir ES valdymo lygmenų paramos atsižvelgiant į galimą poreikį plėsti ir modernizuoti esamus tinklus. Tai apima ir vietos (nuo visuotinio tinklo atskirtus) biodujų perdavimo tinklus, skirtus vietoje aprūpinti kuru individualius privačius vartotojus;

| 19. | taip pat pažymi, kad daugelyje ES vietovių dėl gyventojų pasiskirstymo individualus šildymas yra efektyviausias arba netgi vienintelis ekonomiškai ar techniškai įmanomas sprendimas; pabrėžia, kad tokiose vietovėse reikėtų daugiau dėmesio skirti pastatų aprūpinimo šilumos ir elektros energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, skatinimui bei skatinti senų katilų keitimą į naujus, efektyvesnius, mažiau taršius, taip pat siekiant spręsti oro kokybės problemą, nes tam tikrose Europos šalyse iki trijų ketvirtadalių kietųjų dalelių, kuriomis teršiamas oras, susidaro naudojant kietąjį kurą namams šildyti; |
| --- | --- |

19.

taip pat pažymi, kad daugelyje ES vietovių dėl gyventojų pasiskirstymo individualus šildymas yra efektyviausias arba netgi vienintelis ekonomiškai ar techniškai įmanomas sprendimas; pabrėžia, kad tokiose vietovėse reikėtų daugiau dėmesio skirti pastatų aprūpinimo šilumos ir elektros energija, pagaminta iš atsinaujinančiųjų energijos išteklių, skatinimui bei skatinti senų katilų keitimą į naujus, efektyvesnius, mažiau taršius, taip pat siekiant spręsti oro kokybės problemą, nes tam tikrose Europos šalyse iki trijų ketvirtadalių kietųjų dalelių, kuriomis teršiamas oras, susidaro naudojant kietąjį kurą namams šildyti;

| 20. | pažymi, kad efektyvus šildymo ir vėsinimo sistemų vystymas yra energijos šaltinių, pramonės ir vartotojų integracija. Pavyzdžiui, šildymo, vėsinimo ir elektros tinklų integracija galėtų sumažinti bendrąsias energetikos sistemų išlaidas ir būtų naudinga vartotojams. Kartu reikia vystyti naujus inovatyvius techninius sprendinius; |
| --- | --- |

20.

pažymi, kad efektyvus šildymo ir vėsinimo sistemų vystymas yra energijos šaltinių, pramonės ir vartotojų integracija. Pavyzdžiui, šildymo, vėsinimo ir elektros tinklų integracija galėtų sumažinti bendrąsias energetikos sistemų išlaidas ir būtų naudinga vartotojams. Kartu reikia vystyti naujus inovatyvius techninius sprendinius;

Energinio efektyvumo didinimas pastatuose

| 21. | pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumas bene labiausiai yra susijęs su pastatais, nes juose slypi didžiulis energijos taupymo potencialas. Europos Sąjungoje 45 % šildymui ir vėsinimui suvartojamos energijos tenka būsto sektoriui (6). Todėl čia efektyvaus energijos vartojimo didinimas turi išlikti ES prioritetu; |
| --- | --- |

21.

pabrėžia, kad energijos vartojimo efektyvumas bene labiausiai yra susijęs su pastatais, nes juose slypi didžiulis energijos taupymo potencialas. Europos Sąjungoje 45 % šildymui ir vėsinimui suvartojamos energijos tenka būsto sektoriui (6). Todėl čia efektyvaus energijos vartojimo didinimas turi išlikti ES prioritetu;

| 22. | pabrėžia, kad efektyvus energijos vartojimas pastatuose – tai kompleksinio įvairių priemonių diegimo rezultatas, tai sugebėjimas gauti kuo daugiau naudos iš kiekvieno energijos vieneto: racionalaus energijos vartojimo, taupiai naudoti energiją padedančių technologijų taikymo bei atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo, taip pat vartotojų skatinimo taupyti energiją. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad renkantis statybos medžiagas ir technologijas svarbus holistinis požiūris ir darniosios statybos prioritetų taikymas; |
| --- | --- |

22.

pabrėžia, kad efektyvus energijos vartojimas pastatuose – tai kompleksinio įvairių priemonių diegimo rezultatas, tai sugebėjimas gauti kuo daugiau naudos iš kiekvieno energijos vieneto: racionalaus energijos vartojimo, taupiai naudoti energiją padedančių technologijų taikymo bei atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimo, taip pat vartotojų skatinimo taupyti energiją. Atkreipiamas dėmesys į tai, kad renkantis statybos medžiagas ir technologijas svarbus holistinis požiūris ir darniosios statybos prioritetų taikymas;

| 23. | atkreipia dėmesį, kad energijos taupymas visame pastato būvio cikle didžia dalimi priklauso nuo sprendimų, priimtų projektuojant naują pastatą ar rengiant anksčiau statyto pastato atnaujinimo projektą. Todėl Komitetas siūlo didelį dėmesį skirti tam, kad procesas būtų tvariai valdomas jau ankstyvame projekto etape, naudojantis tokiomis inovatyviomis priemonėmis, kaip, pavyzdžiui, statinio informacinis modeliavimas (SIM) (7) (angl. Building Information Modeling (BIM)); |
| --- | --- |

23.

atkreipia dėmesį, kad energijos taupymas visame pastato būvio cikle didžia dalimi priklauso nuo sprendimų, priimtų projektuojant naują pastatą ar rengiant anksčiau statyto pastato atnaujinimo projektą. Todėl Komitetas siūlo didelį dėmesį skirti tam, kad procesas būtų tvariai valdomas jau ankstyvame projekto etape, naudojantis tokiomis inovatyviomis priemonėmis, kaip, pavyzdžiui, statinio informacinis modeliavimas (SIM) (7) (angl. Building Information Modeling (BIM));

| 24. | siūlo peržiūrėti esamus renovacijos modelius, išanalizuoti jų privalumus ir trūkumus ir įvertinus valstybių narių patirtį parengti patrauklias vartotojams finansavimo schemas. Taip pat reikia šalinti teisines ir administracines kliūtis, trukdančias renovacijai. Apie 70 % ES piliečių gyvena privačiuose gyvenamuose pastatuose. Savininkai dažnai nesiima ekonomiškai efektyvios renovacijos, nes jiems trūksta žinių apie jos naudą ir jiems neteikiamos nešališkos konsultacijos dėl techninių galimybių, jie susiduria su skirtingais interesais (pvz., daugiabučiuose pastatuose) ir finansiniais apribojimais. Todėl valstybių narių valdžios institucijos ir vietos ir regionų valdžios institucijos turi daug dėmesio skirti darbui su visuomene supažindinant su efektyvaus energijos vartojimo didinimo priemonių taikymu bei skatinant taupyti energiją; |
| --- | --- |

24.

siūlo peržiūrėti esamus renovacijos modelius, išanalizuoti jų privalumus ir trūkumus ir įvertinus valstybių narių patirtį parengti patrauklias vartotojams finansavimo schemas. Taip pat reikia šalinti teisines ir administracines kliūtis, trukdančias renovacijai. Apie 70 % ES piliečių gyvena privačiuose gyvenamuose pastatuose. Savininkai dažnai nesiima ekonomiškai efektyvios renovacijos, nes jiems trūksta žinių apie jos naudą ir jiems neteikiamos nešališkos konsultacijos dėl techninių galimybių, jie susiduria su skirtingais interesais (pvz., daugiabučiuose pastatuose) ir finansiniais apribojimais. Todėl valstybių narių valdžios institucijos ir vietos ir regionų valdžios institucijos turi daug dėmesio skirti darbui su visuomene supažindinant su efektyvaus energijos vartojimo didinimo priemonių taikymu bei skatinant taupyti energiją;

| 25. | ragina vietos ir regionų valdžios institucijas ieškoti galimybių į energijos vartojimo didinimo priemonių įgyvendinimą įtraukti privatųjį sektorių ir energetinių paslaugų bendroves sudarant palankias sąlygas bei šalinant administracines ir teisines kliūtis; |
| --- | --- |

25.

ragina vietos ir regionų valdžios institucijas ieškoti galimybių į energijos vartojimo didinimo priemonių įgyvendinimą įtraukti privatųjį sektorių ir energetinių paslaugų bendroves sudarant palankias sąlygas bei šalinant administracines ir teisines kliūtis;

| 26. | siūlo aktyviau pastatuose diegti pažangiąsias technologijas, kurios padeda, nesumažinant vartotojų komforto, suvartoti mažiau energijos, reikalingos patalpoms šildyti, vėdinti, vėsinti, apšviesti, ruošti karštą vandenį ir kitiems poreikiams. Pavyzdžiui, sukurtos šilumos grąžos technologijos veiksmingai panaudoja šalinamo oro šilumą ir ją perduoda į patalpas tiekiamam orui – taip galima sutaupyti didelę dalį patalpoms šildyti skirtos energijos; |
| --- | --- |

26.

siūlo aktyviau pastatuose diegti pažangiąsias technologijas, kurios padeda, nesumažinant vartotojų komforto, suvartoti mažiau energijos, reikalingos patalpoms šildyti, vėdinti, vėsinti, apšviesti, ruošti karštą vandenį ir kitiems poreikiams. Pavyzdžiui, sukurtos šilumos grąžos technologijos veiksmingai panaudoja šalinamo oro šilumą ir ją perduoda į patalpas tiekiamam orui – taip galima sutaupyti didelę dalį patalpoms šildyti skirtos energijos;

| 27. | pažymi, kad Komisija, siekdama didinti pastatų energinį naudingumą, be kita ko, labai daug dėmesio skiria išmaniosioms sistemoms, kurios suteikia matavimo, kontrolės ir automatizavimo priemonių, ir siekia sudaryti vartotojams daugiau galimybių dalyvauti valdant paklausą. Šias priemones iš esmės reikia vertinti palankiai. Tačiau kyla tam tikrų abejonių dėl jų ekonominių padarinių ir poveikio privatumui, kurie turėtų būti išsamiau ištirti, todėl pažangioji matavimo sistema turėtų išlikti savanoriška; |
| --- | --- |

27.

pažymi, kad Komisija, siekdama didinti pastatų energinį naudingumą, be kita ko, labai daug dėmesio skiria išmaniosioms sistemoms, kurios suteikia matavimo, kontrolės ir automatizavimo priemonių, ir siekia sudaryti vartotojams daugiau galimybių dalyvauti valdant paklausą. Šias priemones iš esmės reikia vertinti palankiai. Tačiau kyla tam tikrų abejonių dėl jų ekonominių padarinių ir poveikio privatumui, kurie turėtų būti išsamiau ištirti, todėl pažangioji matavimo sistema turėtų išlikti savanoriška;

| 28. | pabrėžia pasyvių namų, suvartojančių labai mažai energijos, propagavimo svarbą bei palaiko ir skatina aktyvių namų, panaudojant alternatyvius energijos šaltinius, koncepcijos platesnį įgyvendinimą praktikoje; |
| --- | --- |

28.

pabrėžia pasyvių namų, suvartojančių labai mažai energijos, propagavimo svarbą bei palaiko ir skatina aktyvių namų, panaudojant alternatyvius energijos šaltinius, koncepcijos platesnį įgyvendinimą praktikoje;

| 29. | pabrėžia, kad labai svarbus atsakingas statybų sektoriaus požiūris; siūlo nustatyti aukštesnius rekomendacinio pobūdžio reikalavimus prietaisams, o naujiems pastatams atitinkamai nustatyti rekomenduojamus griežtesnius projektavimo ir statybos kriterijus, skatinančius architektus, projektuotojus ir statybininkus vystyti pastatus, atitinkančius išmaniojo pastato charakteristikas; |
| --- | --- |

29.

pabrėžia, kad labai svarbus atsakingas statybų sektoriaus požiūris; siūlo nustatyti aukštesnius rekomendacinio pobūdžio reikalavimus prietaisams, o naujiems pastatams atitinkamai nustatyti rekomenduojamus griežtesnius projektavimo ir statybos kriterijus, skatinančius architektus, projektuotojus ir statybininkus vystyti pastatus, atitinkančius išmaniojo pastato charakteristikas;

| 30. | atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant ES šildymo ir vėsinimo strategijos tikslų svarbus kompleksinis požiūris ir skatintina kvartalinė renovacija, t. y. greta pastatų renovavimo taip pat naudinga kompleksiškai tvarkyti aplinką, atnaujinti infrastruktūrą, įrengti žaliąsias zonas, dviratininkams palankią infrastruktūrą ir t. t.; |
| --- | --- |

30.

atkreipia dėmesį į tai, kad siekiant ES šildymo ir vėsinimo strategijos tikslų svarbus kompleksinis požiūris ir skatintina kvartalinė renovacija, t. y. greta pastatų renovavimo taip pat naudinga kompleksiškai tvarkyti aplinką, atnaujinti infrastruktūrą, įrengti žaliąsias zonas, dviratininkams palankią infrastruktūrą ir t. t.;

Pramonė, kogeneracija, atsinaujinantieji energijos ištekliai

| 31. | atkreipia dėmesį į tai, kad didelis energijos taupymo potencialas galimas pramonės įmonėse remiantis pramonės simbiozės – svarbaus žiedinės ekonomikos kūrimo koncepcijos elemento – idėja; nurodo, kad daugelyje vietų susidaro pertekliniai šilumos ir šalčio srautai, kurie tiesiog išmetami į aplinką, ir pritaria, kad atliekinės energijos integracija į centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklus sumažintų pirminės energijos naudojimą, sukurtų ekonominį ir aplinkosauginį efektą. Šioje vietoje svarbus vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios atsako už šilumos tiekimo sistemų planavimą; |
| --- | --- |

31.

atkreipia dėmesį į tai, kad didelis energijos taupymo potencialas galimas pramonės įmonėse remiantis pramonės simbiozės – svarbaus žiedinės ekonomikos kūrimo koncepcijos elemento – idėja; nurodo, kad daugelyje vietų susidaro pertekliniai šilumos ir šalčio srautai, kurie tiesiog išmetami į aplinką, ir pritaria, kad atliekinės energijos integracija į centralizuoto šilumos ir vėsumos tiekimo tinklus sumažintų pirminės energijos naudojimą, sukurtų ekonominį ir aplinkosauginį efektą. Šioje vietoje svarbus vaidmuo tenka vietos ir regionų valdžios institucijoms, kurios atsako už šilumos tiekimo sistemų planavimą;

| 32. | pažymi, kad reikėtų pramonės sektorių skatinti daugiau dėmesio skirti efektyvesniam esamų technologijų išnaudojimui ir taip sumažinti energijos išlaidas. 2012 m. pramonei teko ketvirtadalis viso ES suvartotos galutinės energijos kiekio. 73 % šios dalies suvartota šildymui ir vėsinimui (8); |
| --- | --- |

32.

pažymi, kad reikėtų pramonės sektorių skatinti daugiau dėmesio skirti efektyvesniam esamų technologijų išnaudojimui ir taip sumažinti energijos išlaidas. 2012 m. pramonei teko ketvirtadalis viso ES suvartotos galutinės energijos kiekio. 73 % šios dalies suvartota šildymui ir vėsinimui (8);

| 33. | ragina Europos Komisiją daugiau dėmesio skirti inovacijoms pramonės sektoriuje ir remti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą ir naujų mažo anglies dioksido kiekio technologijų, kurios gali efektyviai prisidėti prie klimato kaitos švelninimo, įskaitant anglies dioksido surinkimą ir geologinį saugojimą, vystymąsi, bei mano, kad reformuota ATLPS šiuo požiūriu yra itin svarbi; |
| --- | --- |

33.

ragina Europos Komisiją daugiau dėmesio skirti inovacijoms pramonės sektoriuje ir remti atsinaujinančiųjų energijos išteklių naudojimą ir naujų mažo anglies dioksido kiekio technologijų, kurios gali efektyviai prisidėti prie klimato kaitos švelninimo, įskaitant anglies dioksido surinkimą ir geologinį saugojimą, vystymąsi, bei mano, kad reformuota ATLPS šiuo požiūriu yra itin svarbi;

| 34. | sutinka, kad kogeneracijos potencialas kol kas neišnaudojamas, todėl ragina Europos Komisiją parengti konkretų veiksmų planą su rekomendacinėmis priemonėmis kogeneracijos skatinimui; |
| --- | --- |

34.

sutinka, kad kogeneracijos potencialas kol kas neišnaudojamas, todėl ragina Europos Komisiją parengti konkretų veiksmų planą su rekomendacinėmis priemonėmis kogeneracijos skatinimui;

| 35. | ragina nacionalines valdžios institucijas konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis priimant sprendimus dėl kogeneracijos vystymo. Be to, įvertinus vietos sąlygas ir galimybes bei ekonominę kogeneracijos vystymo naudą, įskaitant pramonės konkurencingumo didinimą panaudojant atliekinę šilumą, reikia šalinti administracines ir reguliavimo kliūtis, trukdančias kogeneracijos plėtrai; |
| --- | --- |

35.

ragina nacionalines valdžios institucijas konsultuotis su vietos ir regionų valdžios institucijomis priimant sprendimus dėl kogeneracijos vystymo. Be to, įvertinus vietos sąlygas ir galimybes bei ekonominę kogeneracijos vystymo naudą, įskaitant pramonės konkurencingumo didinimą panaudojant atliekinę šilumą, reikia šalinti administracines ir reguliavimo kliūtis, trukdančias kogeneracijos plėtrai;

| 36. | mano, kad atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas šildymo ir vėsinimo sektoriuje galėtų būti vienas iš būdų, padėsiančių užtikrinti efektyvų šildymo ir vėsinimo sektorių vystymąsi. Centralizuoto šilumos tiekimo sistemos gali panaudoti įvairiausius atsinaujinančiuosius ir vietinius išteklius: atliekinę energiją, komunalines atliekas, biokurą, saulės ir geoterminę energiją ir t. t. Todėl reikėtų skatinti sistemų vystymą, sudarant sąlygas atsinaujinančiųjų energijos išteklių integracijai; |
| --- | --- |

36.

mano, kad atsinaujinančiųjų išteklių naudojimas šildymo ir vėsinimo sektoriuje galėtų būti vienas iš būdų, padėsiančių užtikrinti efektyvų šildymo ir vėsinimo sektorių vystymąsi. Centralizuoto šilumos tiekimo sistemos gali panaudoti įvairiausius atsinaujinančiuosius ir vietinius išteklius: atliekinę energiją, komunalines atliekas, biokurą, saulės ir geoterminę energiją ir t. t. Todėl reikėtų skatinti sistemų vystymą, sudarant sąlygas atsinaujinančiųjų energijos išteklių integracijai;

Finansavimo poreikis ir galimybės šildymo ir vėsinimo sektoriui

| 37. | pabrėžia, kad šildymo ir vėsinimo sektoriaus efektyvumo didinimui reikalingi dideli finansiniai resursai, todėl ypač svarbu turėti bendrą požiūrį ir siekti didesnio suderinamumo tarp įvairių finansavimo šaltinių; |
| --- | --- |

37.

pabrėžia, kad šildymo ir vėsinimo sektoriaus efektyvumo didinimui reikalingi dideli finansiniai resursai, todėl ypač svarbu turėti bendrą požiūrį ir siekti didesnio suderinamumo tarp įvairių finansavimo šaltinių;

| 38. | siūlo peržiūrėti esamas įvairių lygmenų finansinės paramos programas, kuriomis galima naudotis centralizuoto šildymo ir vėsinimo sistemų vystymui, energijos efektyvumo įgyvendinimui bei atsinaujinančiosios energijos naudojimui remti; antra, ragina skatinti patrauklių finansinių programų kūrimą, siekiant efektyvesnių priemonių įgyvendinimo šildymo ir vėsinimo sektoriuje; |
| --- | --- |

38.

siūlo peržiūrėti esamas įvairių lygmenų finansinės paramos programas, kuriomis galima naudotis centralizuoto šildymo ir vėsinimo sistemų vystymui, energijos efektyvumo įgyvendinimui bei atsinaujinančiosios energijos naudojimui remti; antra, ragina skatinti patrauklių finansinių programų kūrimą, siekiant efektyvesnių priemonių įgyvendinimo šildymo ir vėsinimo sektoriuje;

| 39. | siūlo skatinti inovatyvių finansinių instrumentų naudojimą finansuojant šildymo ir vėsinimo sektorių vystymą, skatinti investicijas į švarias technologijas, sudaryti sąlygas privačiojo sektoriaus įsitraukimui. Svarbu ieškoti naujų finansavimo būdų ir galimybių sinergijos, taikyti finansinės inžinerijos priemones, pavyzdžiui, lengvatines paskolas, garantijas, palūkanų subsidijas, kapitalo investicijas, sekiuritizaciją ir kt.; |
| --- | --- |

39.

siūlo skatinti inovatyvių finansinių instrumentų naudojimą finansuojant šildymo ir vėsinimo sektorių vystymą, skatinti investicijas į švarias technologijas, sudaryti sąlygas privačiojo sektoriaus įsitraukimui. Svarbu ieškoti naujų finansavimo būdų ir galimybių sinergijos, taikyti finansinės inžinerijos priemones, pavyzdžiui, lengvatines paskolas, garantijas, palūkanų subsidijas, kapitalo investicijas, sekiuritizaciją ir kt.;

| 40. | pabrėžia, kad ES šildymo ir vėsinimo strategijos įgyvendinimui, didesnės apimties projektų finansavimui aktuali struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) (9) derinimo galimybė su ESIF finansinėmis priemonėmis, todėl ragina, kad šis derinimas būtų kuo plačiau taikomas ES valstybėse narėse, būtų greitesnis ir dar labiau supaprastintas procesas; |
| --- | --- |

40.

pabrėžia, kad ES šildymo ir vėsinimo strategijos įgyvendinimui, didesnės apimties projektų finansavimui aktuali struktūrinių ir investicijų fondų (ESI fondų) (9) derinimo galimybė su ESIF finansinėmis priemonėmis, todėl ragina, kad šis derinimas būtų kuo plačiau taikomas ES valstybėse narėse, būtų greitesnis ir dar labiau supaprastintas procesas;

| 41. | atkreipia dėmesį į tai, kad būtina skatinti aktyvesnį ESCO modelio taikymą energetikos projektams bei šalinti teisines ir administracines kliūtis, trukdančias šio modelio naudojimui šildymo ir vėsinimo srityje; taip pat pažymi ES valstybių narių struktūrinių reformų tęsimo svarbą, kad būtų panaikintos investuoti į šildymo ir vėsinimo sektorių trukdančios kliūtys ir biurokratizmas; |
| --- | --- |

41.

atkreipia dėmesį į tai, kad būtina skatinti aktyvesnį ESCO modelio taikymą energetikos projektams bei šalinti teisines ir administracines kliūtis, trukdančias šio modelio naudojimui šildymo ir vėsinimo srityje; taip pat pažymi ES valstybių narių struktūrinių reformų tęsimo svarbą, kad būtų panaikintos investuoti į šildymo ir vėsinimo sektorių trukdančios kliūtys ir biurokratizmas;

| 42. | pabrėžia Europos investicinio banko (EIB) bendradarbiavimo svarbą ir pagalbą vietos bei regionų valdžios institucijoms siekiant papildomų finansinių šaltinių pritraukimo ir didesnės apimties energinio efektyvumo projektų įgyvendinimo. Pavyzdžiui, Lietuva su EIB pagalba sukūrė inovatyvų JESSICA fondą, pritraukė papildomų finansinių šaltinių ir pasiekė didinamąjį poveikį; |
| --- | --- |

42.

pabrėžia Europos investicinio banko (EIB) bendradarbiavimo svarbą ir pagalbą vietos bei regionų valdžios institucijoms siekiant papildomų finansinių šaltinių pritraukimo ir didesnės apimties energinio efektyvumo projektų įgyvendinimo. Pavyzdžiui, Lietuva su EIB pagalba sukūrė inovatyvų JESSICA fondą, pritraukė papildomų finansinių šaltinių ir pasiekė didinamąjį poveikį;

| 43. | palankiai vertina Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) (10) teikiamą paramą, ypač pabrėžiant pirmojo nuostolio garantijos teikimo galimybę, investuojant į didesnio masto, didesnės rizikos energinio efektyvumo projektus; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad iki šiol ESIF buvo ypač naudingas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); todėl, siekdamas paskatinti ESIF aktyviau veikti tose valstybėse narėse, kuriose jo veikla kol kas vangi, pabrėžia būtinybę plėsti informavimo veiklą vietos mastu; |
| --- | --- |

43.

palankiai vertina Europos strateginių investicijų fondo (ESIF) (10) teikiamą paramą, ypač pabrėžiant pirmojo nuostolio garantijos teikimo galimybę, investuojant į didesnio masto, didesnės rizikos energinio efektyvumo projektus; taip pat atkreipia dėmesį į tai, kad iki šiol ESIF buvo ypač naudingas mažosioms ir vidutinėms įmonėms (MVĮ); todėl, siekdamas paskatinti ESIF aktyviau veikti tose valstybėse narėse, kuriose jo veikla kol kas vangi, pabrėžia būtinybę plėsti informavimo veiklą vietos mastu;

| 44. | palankiai vertina Europos investicinių projektų portalą (EIPP) (11) – internetinę platformą, jungiančią Europos projektų vykdytojus ir investuotojus; siūlo platformą praplėsti finansinių instrumentų pristatymu apjungiant ES šalių gerąją praktinę patirtį, kuriant specialias finansavimo programas energetiniams projektams; |
| --- | --- |

44.

palankiai vertina Europos investicinių projektų portalą (EIPP) (11) – internetinę platformą, jungiančią Europos projektų vykdytojus ir investuotojus; siūlo platformą praplėsti finansinių instrumentų pristatymu apjungiant ES šalių gerąją praktinę patirtį, kuriant specialias finansavimo programas energetiniams projektams;

| 45. | mano, kad būtų naudinga, jei ES parengtų efektyvaus energetikos sektoriaus valdymo ir finansavimo gaires ir įmanomus pavyzdinius efektyvaus valdymo modelius, kuriuos galėtų taikyti vietos ir regionų valdžios institucijos šildymo ir vėsinimo sektoriuje; |
| --- | --- |

45.

mano, kad būtų naudinga, jei ES parengtų efektyvaus energetikos sektoriaus valdymo ir finansavimo gaires ir įmanomus pavyzdinius efektyvaus valdymo modelius, kuriuos galėtų taikyti vietos ir regionų valdžios institucijos šildymo ir vėsinimo sektoriuje;

Vietos ir regionų valdžios institucijų vaidmuo

| 46. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms šildymo ir vėsinimo sektoriuje tenka vienas svarbiausių vaidmenų:






  — | vietos ir regionų valdžios institucijos yra tiesiogiai atsakingos už minėtą sektorių: organizuoja paslaugų teikimą, atsako už sistemų planavimą, sprendžia sistemų plėtros ir atnaujinimo finansavimo klausimus, |
| --- | --- | --- |

46.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijoms šildymo ir vėsinimo sektoriuje tenka vienas svarbiausių vaidmenų:

—

vietos ir regionų valdžios institucijos yra tiesiogiai atsakingos už minėtą sektorių: organizuoja paslaugų teikimą, atsako už sistemų planavimą, sprendžia sistemų plėtros ir atnaujinimo finansavimo klausimus,

| — | vietos ir regionų valdžios institucijos – tai ta grandis, kuri apjungia visus sektoriaus dalyvius: vartotojus, tiekėjus, gamintojus, investuotojus, sistemų operatorius, taip pat prisideda prie aplinkos kokybės gerinimo, |
| --- | --- |

—

vietos ir regionų valdžios institucijos – tai ta grandis, kuri apjungia visus sektoriaus dalyvius: vartotojus, tiekėjus, gamintojus, investuotojus, sistemų operatorius, taip pat prisideda prie aplinkos kokybės gerinimo,

| — | vietose priimami pagrindiniai sprendimai, kyla pagrindinės iniciatyvos. Vietos lygmuo – tai vieta, kur teorija virsta praktika, kur teisiniai reikalavimai virsta aiškiais, matomais rezultatais, |
| --- | --- |

—

vietose priimami pagrindiniai sprendimai, kyla pagrindinės iniciatyvos. Vietos lygmuo – tai vieta, kur teorija virsta praktika, kur teisiniai reikalavimai virsta aiškiais, matomais rezultatais,

| — | informuojami ir konsultuojami vartotojai. |
| --- | --- |

—

informuojami ir konsultuojami vartotojai.

| 47. | pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos atsakingos už municipalinį planavimą, gali prisidėti skatinant atsinaujinančiosios energijos naudojimą ir energijos efektyvumo didinimą vietos ir regionų lygmeniu, pavyzdžiui, nustatant plataus užmojo tikslus ir veiksmų planus, supaprastinant administracines procedūras ir taisykles ar teikiant finansinę paramą; |
| --- | --- |

47.

pažymi, kad vietos ir regionų valdžios institucijos, būdamos atsakingos už municipalinį planavimą, gali prisidėti skatinant atsinaujinančiosios energijos naudojimą ir energijos efektyvumo didinimą vietos ir regionų lygmeniu, pavyzdžiui, nustatant plataus užmojo tikslus ir veiksmų planus, supaprastinant administracines procedūras ir taisykles ar teikiant finansinę paramą;

| 48. | apgailestauja, kad strategijoje vietos ir regionų valdžios institucijos nenurodomos kaip svarbios šildymo ir vėsinimo sektoriaus dalyvės, ir ragina Europos Komisiją vykdant tolesnius veiksmus šioje srityje vietos ir regionų valdžios institucijas laikyti lygiaverčiais centrinės valdžios partneriais; |
| --- | --- |

48.

apgailestauja, kad strategijoje vietos ir regionų valdžios institucijos nenurodomos kaip svarbios šildymo ir vėsinimo sektoriaus dalyvės, ir ragina Europos Komisiją vykdant tolesnius veiksmus šioje srityje vietos ir regionų valdžios institucijas laikyti lygiaverčiais centrinės valdžios partneriais;

| 49. | mano, kad su vietos ir regionų valdžios institucijomis turėtų būti konsultuojamasi dėl konkrečių būsimų priemonių, nes jų vaidmuo apima infrastruktūros planavimą ir statybą, investuotojų pritraukimą, vartotojų informavimą ir konsultavimą; |
| --- | --- |

49.

mano, kad su vietos ir regionų valdžios institucijomis turėtų būti konsultuojamasi dėl konkrečių būsimų priemonių, nes jų vaidmuo apima infrastruktūros planavimą ir statybą, investuotojų pritraukimą, vartotojų informavimą ir konsultavimą;

| 50. | pažymi, kad daugumoje šalių šildymas ir vėsinimas yra savivaldybių atsakomybė (t. y. viena iš komunalinio sektoriaus paslaugų), todėl vietos lygmuo čia yra labai svarbus skatinant visų sektoriaus dalyvių (namų ūkių, pramonės) įsitraukimą į sektoriaus vystymą, sudarant sąlygas konkurencijai bei mažinant išlaidas šildymui; |
| --- | --- |

50.

pažymi, kad daugumoje šalių šildymas ir vėsinimas yra savivaldybių atsakomybė (t. y. viena iš komunalinio sektoriaus paslaugų), todėl vietos lygmuo čia yra labai svarbus skatinant visų sektoriaus dalyvių (namų ūkių, pramonės) įsitraukimą į sektoriaus vystymą, sudarant sąlygas konkurencijai bei mažinant išlaidas šildymui;

Informavimo svarba ir visuomenės įtraukimas

| 51. | pažymi, kad įprasto naudojimosi moderniomis technologijomis ir efektyvaus bei tvaraus šildymo ar vėsinimo sistemomis, kurios leistų taupiai naudoti energiją ir lėšas, skatinimas padėtų išsaugoti aplinkos oro kokybę ir atskiro individo bei visuomenės gerovę; |
| --- | --- |

51.

pažymi, kad įprasto naudojimosi moderniomis technologijomis ir efektyvaus bei tvaraus šildymo ar vėsinimo sistemomis, kurios leistų taupiai naudoti energiją ir lėšas, skatinimas padėtų išsaugoti aplinkos oro kokybę ir atskiro individo bei visuomenės gerovę;

| 52. | atkreipia dėmesį į tai, kad vien renovacija, kuro rūšies pakeitimu ar kitomis priemonėmis ženklių rezultatų nepasieksime, – labai svarbu tinkamas informavimas. Pastatų savininkams dažnai trūksta žinių apie renovacijos naudą. Vidutiniškai 6 % europiečių vartojimo išlaidų tenka šildymui ir vėsinimui. 11 % gyventojų neįstengia pakankamai apšildyti būsto žiemą (12). Vartotojų pasirinkimas ribotas dėl informacijos apie faktinį energijos vartojimą ir išlaidas stokos, o dažnai ir dėl lėšų, galimų investuoti į veiksmingiausias technologijas, trūkumo. Sudėtinga palyginti tarpusavyje technologijas ir sprendimus pagal eksploatavimo laikotarpio išlaidas ir naudą, kokybę ir patikimumą. Todėl siūloma centrinės valdžios ir vietos ir regionų valdžios institucijoms bendradarbiauti didinant visuomenės sąmoningumą ir šviečiant vartotojus apie efektyvaus energijos vartojimo priemones ir taupymo būdus; |
| --- | --- |

52.

atkreipia dėmesį į tai, kad vien renovacija, kuro rūšies pakeitimu ar kitomis priemonėmis ženklių rezultatų nepasieksime, – labai svarbu tinkamas informavimas. Pastatų savininkams dažnai trūksta žinių apie renovacijos naudą. Vidutiniškai 6 % europiečių vartojimo išlaidų tenka šildymui ir vėsinimui. 11 % gyventojų neįstengia pakankamai apšildyti būsto žiemą (12). Vartotojų pasirinkimas ribotas dėl informacijos apie faktinį energijos vartojimą ir išlaidas stokos, o dažnai ir dėl lėšų, galimų investuoti į veiksmingiausias technologijas, trūkumo. Sudėtinga palyginti tarpusavyje technologijas ir sprendimus pagal eksploatavimo laikotarpio išlaidas ir naudą, kokybę ir patikimumą. Todėl siūloma centrinės valdžios ir vietos ir regionų valdžios institucijoms bendradarbiauti didinant visuomenės sąmoningumą ir šviečiant vartotojus apie efektyvaus energijos vartojimo priemones ir taupymo būdus;

| 53. | pažymi, kad įvertinant mokslo pažangą ir technologijų vystymąsi, šildymo ir vėsinimo sektorius, kaip ir kiti sektoriai, susiduria su specialistų, turinčių reikiamų žinių efektyviai energiją naudojančių pastatų statybos ir energijos vartojimo efektyvumo bei atsinaujinančiosios energijos technologijų srityje, trūkumu. Šiai problemai spręsti svarbus visų sektoriaus dalyvių bendradarbiavimas ruošiant kvalifikuotus specialistus, vykdant konsultacijas, įgyvendinant informavimo, švietimo programas; |
| --- | --- |

53.

pažymi, kad įvertinant mokslo pažangą ir technologijų vystymąsi, šildymo ir vėsinimo sektorius, kaip ir kiti sektoriai, susiduria su specialistų, turinčių reikiamų žinių efektyviai energiją naudojančių pastatų statybos ir energijos vartojimo efektyvumo bei atsinaujinančiosios energijos technologijų srityje, trūkumu. Šiai problemai spręsti svarbus visų sektoriaus dalyvių bendradarbiavimas ruošiant kvalifikuotus specialistus, vykdant konsultacijas, įgyvendinant informavimo, švietimo programas;

| 54. | palankiai vertina Europos investavimo konsultacijų centro (EIKC) (13) įkūrimą privačiojo ir viešojo sektorių projektų vykdytojams, teikiant techninę pagalbą ir jų poreikius atitinkančias pritaikytas konsultacijas; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad būtų tikslinga daugiau konsultavimo paslaugų teikti vietoje, arčiau tų įmonių, kurioms jų reikia. Svarbu didinti visuomenės ir sektoriaus dalyvių supratimą apie energijos taupymą; |
| --- | --- |

54.

palankiai vertina Europos investavimo konsultacijų centro (EIKC) (13) įkūrimą privačiojo ir viešojo sektorių projektų vykdytojams, teikiant techninę pagalbą ir jų poreikius atitinkančias pritaikytas konsultacijas; tačiau atkreipia dėmesį į tai, kad būtų tikslinga daugiau konsultavimo paslaugų teikti vietoje, arčiau tų įmonių, kurioms jų reikia. Svarbu didinti visuomenės ir sektoriaus dalyvių supratimą apie energijos taupymą;

| 55. | palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą „Merų paktas“ ir kitas iniciatyvas, kuriomis vietos ir regionų valdžios institucijos įsipareigoja mažinti išmetamą CO2 kiekį ir taip prisideda prie tvarios energetikos politikos įgyvendinimo, ir ragina Europos Komisiją taikyti skatinimo priemones dalyvauti panašiose iniciatyvose. |
| --- | --- |

55.

palankiai vertina Europos Komisijos iniciatyvą „Merų paktas“ ir kitas iniciatyvas, kuriomis vietos ir regionų valdžios institucijos įsipareigoja mažinti išmetamą CO2 kiekį ir taip prisideda prie tvarios energetikos politikos įgyvendinimo, ir ragina Europos Komisiją taikyti skatinimo priemones dalyvauti panašiose iniciatyvose.

Briuselis, 2016 m. spalio 12 d.

Europos regionų komiteto pirmininkas

Markku MARKKULA

---

(1)  https://ec.europa.eu/energy/sites/ener/files/documents/1_EN_ACT_part1_v14.pdf

1

(2)  2012 m. sausio 16 d. Komisijos deleguotasis reglamentas (ES) Nr. 244/2012, kuriuo papildoma Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2010/31/ES dėl pastatų energinio naudingumo, nustatant sąnaudų atžvilgiu optimalaus pastatams ir pastato dalims taikomų minimalių energinio naudingumo reikalavimų lygio skaičiavimo lyginamosios metodikos principus (OL L 81, 2012 3 21, p. 18).

2

(3)  Regionų komiteto nuomonė „Energetikos sąjungos dokumentų rinkinys“

3

Regionų komiteto nuomonė „Visiems įperkama energija“ (OL C 174, 2014 6 7, p. 15). 2013 m. lapkričio 4 d. ES Tarybai pirmininkaujančios Graikijos raštas.

Regionų komiteto nuomonė „Atsinaujinančioji energija – reikšmingas Europos energijos rinkos objektas“ (OL C 62, 2013 3 2, p. 51).

Regionų komiteto nuomonė „Energijos vartojimo efektyvumas“ (OL C 54, 2012 2 23, p. 49).

Regionų komiteto nuomonė „ES 2011–2020 m. energetikos veiksmų planas“ (perspektyvinė nuomonė) (OL C 42, 2011 2 10, p. 6).

Regionų komiteto nuomonė „Energija: strateginė apžvalga ir pastatų energinis naudingumas“ (OL C 200, 2009 8 25, p. 41).

Regionų komiteto nuomonė „Atsinaujinančios energijos vartojimo skatinimas“ (OL C 325, 2008 12 19, p. 12).

(4)  Regionų komiteto nuomonė „Atsinaujinančioji energija – reikšmingas Europos energijos rinkos objektas“.

4

(5)  Regionų komiteto nuomonė „ES 2011–2020 m. energetikos veiksmų planas“ (perspektyvinė nuomonė).

5

(6)  Žr. 1 išnašą.

6

(7)  https://en.wikipedia.org/wiki/Building_information_modeling

7

(8)  Žr. 1 išnašą.

8

(9)  http://ec.europa.eu/contracts_grants/funds_lt.htm

9

(10)  http://www.eib.org/efsi/index.htm

10

(11)  https://ec.europa.eu/priorities/european-investment-project-portal-eipp_en

11

(12)  Žr. 1 išnašą.

12

(13)  http://www.eib.org/eiah/index.htm

13

---