# Europeiska unionens C 90/2017

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 90 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången23 mars 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 90

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången23 mars 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | II   Meddelanden |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 90/01 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8365 – Swiss Post/SBB/SwissSign) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 90/02 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8323 – AT&T/Time Warner) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 90/03 | Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8403 – Sumitomo/Musashi Semitsu Industry/Hay Holding) (
  1
  ) | 2 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 90/01

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8365 – Swiss Post/SBB/SwissSign) (
  1
  )

1

1

2017/C 90/02

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8323 – AT&T/Time Warner) (
  1
  )

1

1

2017/C 90/03

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration (Ärende M.8403 – Sumitomo/Musashi Semitsu Industry/Hay Holding) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 90/04 | Eurons växelkurs | 3 |
| | UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET |
| | Eftas övervakningsmyndighet |
| 2017/C 90/05 | Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar | 4 |
| 2017/C 90/06 | Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar | 5 |
| 2017/C 90/07 | Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar | 6 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

2017/C 90/04

Eurons växelkurs

3

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

2017/C 90/05

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

4

2017/C 90/06

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

5

2017/C 90/07

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

6

---

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | DOMSTOLSFÖRFARANDEN |
| | Efta-domstolen |
| 2017/C 90/08 | Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Oslo tingrett av den 21 juni 2016 i målet ASA Netfonds Holding m.fl. mot staten v/Finansdepartementet (Mål E-8/16) | 7 |
| 2017/C 90/09 | Domstolens dom av den 26 juli 2016 i mål E-28/15 – Yankuba Jabbi mot den norska regeringen, företrädd av Utlendingsnemnda (Direktiv 2004/38/EG – uppehållsrätt – härledda rättigheter för tredjelandsmedborgare) | 8 |
| | ÖVRIGA AKTER |
| | Europeiska kommissionen |
| 2017/C 90/10 | Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel | 9 |

V   Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

2017/C 90/08

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Oslo tingrett av den 21 juni 2016 i målet ASA Netfonds Holding m.fl. mot staten v/Finansdepartementet (Mål E-8/16)

7

2017/C 90/09

Domstolens dom av den 26 juli 2016 i mål E-28/15 – Yankuba Jabbi mot den norska regeringen, företrädd av Utlendingsnemnda (Direktiv 2004/38/EG – uppehållsrätt – härledda rättigheter för tredjelandsmedborgare)

(Direktiv 2004/38/EG – uppehållsrätt – härledda rättigheter för tredjelandsmedborgare)

8

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

2017/C 90/10

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES. |

---

(1)   Text av betydelse för EES.

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 23.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 90/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8365 – Swiss Post/SBB/SwissSign)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 90/01)

Kommissionen beslutade den 15 mars 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på tyska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8365. EUR-Lex ger tillgång till unionskapslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8365. EUR-Lex ger tillgång till unionskapslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 23.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 90/1

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8323 – AT&T/Time Warner)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 90/02)

Kommissionen beslutade den 14 mars 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8323. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8323. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

| 23.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 90/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 90/2

---

Beslut om att inte göra invändningar mot en anmäld koncentration

(Ärende M.8403 – Sumitomo/Musashi Semitsu Industry/Hay Holding)

(Text av betydelse för EES)

(2017/C 90/03)

Kommissionen beslutade den 20 mars 2017 att inte göra invändningar mot den anmälda koncentrationen ovan och att förklara den förenlig med den inre marknaden. Beslutet grundar sig på artikel 6.1 b i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1). Beslutet i sin helhet finns bara på engelska och kommer att offentliggöras efter det att eventuella affärshemligheter har tagits bort. Det kommer att finnas

| — | under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer, |
| --- | --- |

—

under rubriken koncentrationer på kommissionens webbplats för konkurrens (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Denna webbplats gör det möjligt att hitta enskilda beslut i koncentrationsärenden, uppgifter om företag, ärendenummer, datum och sektorer,

| — | i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8403. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet. |
| --- | --- |

—

i elektronisk form på webbplatsen EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sv) under Celexnummer 32017M8403. EUR-Lex ger tillgång till unionslagstiftningen via internet.

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europeiska kommissionen

| 23.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 90/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 90/3

---

Eurons växelkurs (1)

22 mars 2017

(2017/C 90/04)

1 euro =

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,0807 |
| JPY | japansk yen | 120,07 |
| DKK | dansk krona | 7,4372 |
| GBP | pund sterling | 0,86790 |
| SEK | svensk krona | 9,5105 |
| CHF | schweizisk franc | 1,0714 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,1463 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,021 |
| HUF | ungersk forint | 309,16 |
| PLN | polsk zloty | 4,2816 |
| RON | rumänsk leu | 4,5590 |
| TRY | turkisk lira | 3,9156 |
| AUD | australisk dollar | 1,4086 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,4458 |
| HKD | Hongkongdollar | 8,3949 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 1,5353 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,5108 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 210,08 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,6114 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 7,4433 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,4088 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 404,65 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7848 |
| PHP | filippinsk peso | 54,272 |
| RUB | rysk rubel | 62,6509 |
| THB | thailändsk baht | 37,425 |
| BRL | brasiliansk real | 3,3484 |
| MXN | mexikansk peso | 20,6900 |
| INR | indisk rupie | 70,6995 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,0807

JPY

japansk yen

120,07

DKK

dansk krona

7,4372

GBP

pund sterling

0,86790

SEK

svensk krona

9,5105

CHF

schweizisk franc

1,0714

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,1463

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,021

HUF

ungersk forint

309,16

PLN

polsk zloty

4,2816

RON

rumänsk leu

4,5590

TRY

turkisk lira

3,9156

AUD

australisk dollar

1,4086

CAD

kanadensisk dollar

1,4458

HKD

Hongkongdollar

8,3949

NZD

nyzeeländsk dollar

1,5353

SGD

singaporiansk dollar

1,5108

KRW

sydkoreansk won

1 210,08

ZAR

sydafrikansk rand

13,6114

CNY

kinesisk yuan renminbi

7,4433

HRK

kroatisk kuna

7,4088

IDR

indonesisk rupiah

14 404,65

MYR

malaysisk ringgit

4,7848

PHP

filippinsk peso

54,272

RUB

rysk rubel

62,6509

THB

thailändsk baht

37,425

BRL

brasiliansk real

3,3484

MXN

mexikansk peso

20,6900

INR

indisk rupie

70,6995

---

(1)  Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

UPPLYSNINGAR OM EUROPEISKA EKONOMISKA SAMARBETSOMRÅDET

Eftas övervakningsmyndighet

| 23.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 90/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 90/4

---

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

(2017/C 90/05)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra några invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | : | den 15 december 2016 |
| --- | --- | --- |
| Mål nr | : | 79779 |
| Beslut nummer | : | 232/16/KOL |
| Eftastat | : | Norge |
| Titel (och/eller stödmottagarens namn) | : | Förlängning av infrastrukturprogrammet för alternativa bränslen |
| Rättslig grund | : | Parlamentets beslut av den 5 april 2001 på grundval av olje- och energidepartementets proposition av den 21 december 2000. Genom parlamentsbeslutet ändras energilagen nr 50 av den 29 juni 1990 (Energiloven). |
| Typ av åtgärd | : | Stödordning |
| Mål | : | Miljöskydd |
| Typ av stöd | : | Bidrag |
| Budgeten | : | 500 miljoner norska kronor |
| Stödnivå | : | Upp till 100 % |
| Löptid | : | Vid utgången av 2022 |
| Ekonomisk sektor | : | Transporter |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | : | Enova |
| Postbox 5700 Sluppen |
| N-7437 Trondheim |
| NORGE |

Datum för antagande av beslutet

:

den 15 december 2016

Mål nr

:

79779

Beslut nummer

:

232/16/KOL

Eftastat

:

Norge

Titel (och/eller stödmottagarens namn)

:

Förlängning av infrastrukturprogrammet för alternativa bränslen

Rättslig grund

:

Parlamentets beslut av den 5 april 2001 på grundval av olje- och energidepartementets proposition av den 21 december 2000. Genom parlamentsbeslutet ändras energilagen nr 50 av den 29 juni 1990 (Energiloven).

Typ av åtgärd

:

Stödordning

Mål

:

Miljöskydd

Typ av stöd

:

Bidrag

Budgeten

:

500 miljoner norska kronor

Stödnivå

:

Upp till 100 %

Löptid

:

Vid utgången av 2022

Ekonomisk sektor

:

Transporter

Den beviljande myndighetens namn och adress

:

Enova

Postbox 5700 Sluppen

N-7437 Trondheim

NORGE

Övrig information

:

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 23.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 90/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 90/5

---

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

(2017/C 90/06)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra några invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | : | den 15 december 2016 |
| --- | --- | --- |
| Mål nr | : | 79780 |
| Beslut nummer | : | 233/16/KOL |
| Eftastat | : | Norge |
| Titel | : | Enovas system Eco-Inn 2017–2022 |
| Rättslig grund | : | Parlamentets beslut av den 5 april 2001 på grundval av olje- och energidepartementets proposition av den 21 december 2000. Genom parlamentsbeslutet ändras energilagen nr 50 av den 29 juni 1990 (Energiloven) |
| Typ av åtgärd | : | Stödordning |
| Mål | : | Miljörelaterat |
| Typ av stöd | : | Stöd, mjuka lån, konvertibla lån, garantier |
| Budgeten | : | 1,5 miljarder norska kronor per år |
| Stödnivå | : | 50 % för stora företag, 60 % för medelstora företag och 70 % för små företag. |
| Löptid | : | 1.1.2017–31.12.2022 |
| Ekonomiska sektorer | : | Inga sektorsbegränsningar inom systemet. |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | : | Enova SF |
| Professor Brochs Gate 2 |
| PO Box 5700 Sluppen |
| N-7437 Trondheim |
| NORGE |

Datum för antagande av beslutet

:

den 15 december 2016

Mål nr

:

79780

Beslut nummer

:

233/16/KOL

Eftastat

:

Norge

Titel

:

Enovas system Eco-Inn 2017–2022

Rättslig grund

:

Parlamentets beslut av den 5 april 2001 på grundval av olje- och energidepartementets proposition av den 21 december 2000. Genom parlamentsbeslutet ändras energilagen nr 50 av den 29 juni 1990 (Energiloven)

Typ av åtgärd

:

Stödordning

Mål

:

Miljörelaterat

Typ av stöd

:

Stöd, mjuka lån, konvertibla lån, garantier

Budgeten

:

1,5 miljarder norska kronor per år

Stödnivå

:

50 % för stora företag, 60 % för medelstora företag och 70 % för små företag.

Löptid

:

1.1.2017–31.12.2022

Ekonomiska sektorer

:

Inga sektorsbegränsningar inom systemet.

Den beviljande myndighetens namn och adress

:

Enova SF

Professor Brochs Gate 2

PO Box 5700 Sluppen

N-7437 Trondheim

NORGE

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 23.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 90/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 90/6

---

Statligt stöd – Beslut att inte göra några invändningar

(2017/C 90/07)

Eftas övervakningsmyndighet har beslutat att inte göra några invändningar mot följande statliga stödåtgärd:

| Datum för antagande av beslutet | : | den 15 december 2016 |
| --- | --- | --- |
| Mål nr | : | 79781 |
| Beslut nummer | : | 234/16/KOL |
| Eftastat | : | Norge |
| Titel | : | Enovas system Demo 2017–2022 |
| Rättslig grund | : | Parlamentets beslut av den 5 april 2001 på grundval av olje- och energidepartementets proposition av den 21 december 2000. Genom parlamentsbeslutet ändras energilagen nr 50 av den 29 juni 1990 (Energiloven) |
| Typ av åtgärd | : | Stödordning |
| Mål | : | Miljörelaterat |
| Typ av stöd | : | Stöd, konvertibla lån |
| Budgeten | : | 1,5 miljarder norska kronor per år |
| Stödnivå | : | För demonstrationsprojekt: 40 % för stora företag, 50 % för små och medelstora företag
  Stöd till genomförbarhetsstudier 50 % för alla företag |
| Löptid | : | 1.1.2017–31.12.2022 |
| Ekonomiska sektorer | : | Inga sektorsbegränsningar inom systemet. |
| Den beviljande myndighetens namn och adress | : | Enova SF |
| Professor Brochs Gate 2 |
| PO Box 5700 Sluppen |
| N-7437 Trondheim |
| NORGE |

Datum för antagande av beslutet

:

den 15 december 2016

Mål nr

:

79781

Beslut nummer

:

234/16/KOL

Eftastat

:

Norge

Titel

:

Enovas system Demo 2017–2022

Rättslig grund

:

Parlamentets beslut av den 5 april 2001 på grundval av olje- och energidepartementets proposition av den 21 december 2000. Genom parlamentsbeslutet ändras energilagen nr 50 av den 29 juni 1990 (Energiloven)

Typ av åtgärd

:

Stödordning

Mål

:

Miljörelaterat

Typ av stöd

:

Stöd, konvertibla lån

Budgeten

:

1,5 miljarder norska kronor per år

Stödnivå

:

För demonstrationsprojekt: 40 % för stora företag, 50 % för små och medelstora företag

Stöd till genomförbarhetsstudier 50 % för alla företag

Löptid

:

1.1.2017–31.12.2022

Ekonomiska sektorer

:

Inga sektorsbegränsningar inom systemet.

Den beviljande myndighetens namn och adress

:

Enova SF

Professor Brochs Gate 2

PO Box 5700 Sluppen

N-7437 Trondheim

NORGE

Originalversionen av beslutet, från vilken alla konfidentiella uppgifter har tagits bort, finns på Eftas övervakningsmyndighets webbplats:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Yttranden

DOMSTOLSFÖRFARANDEN

Efta-domstolen

| 23.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 90/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 90/7

---

Begäran om ett rådgivande yttrande från Eftadomstolen enligt beslut av Oslo tingrett av den 21 juni 2016 i målet ASA Netfonds Holding m.fl. mot staten v/Finansdepartementet

(Mål E-8/16)

(2017/C 90/08)

Oslo tingrett har i en skrivelse av den 21 juni 2016, som inkom till Eftadomstolens kansli den 27 juni 2016, begärt ett rådgivande yttrande i målet Netfonds Holding ASA m.fl. mot Staten v/Finansdepartementet beträffande följande frågor:

| 1. | Utgör föreskrifterna i avsnitt 4 i lagen om affärsbanker och avsnitt 2-1 i försäkringslagen, förstådda som ett krav på att tre fjärdedelar av aktierna i nya banker och försäkringsbolag måste tecknas utan företrädesrätt (i form av en offentlig emission), en restriktion enligt artikel 31, 36 eller 40 i EES-avtalet, under förutsättning att ansökan om tillstånd inte gäller enbart nischverksamhet?






  a) | Om man antar att bestämmelserna utgör en restriktion i den mening som avses i EES-avtalet: Har reglerna ett legitimt offentligt ändamål? |
| --- | --- | --- |

1.

Utgör föreskrifterna i avsnitt 4 i lagen om affärsbanker och avsnitt 2-1 i försäkringslagen, förstådda som ett krav på att tre fjärdedelar av aktierna i nya banker och försäkringsbolag måste tecknas utan företrädesrätt (i form av en offentlig emission), en restriktion enligt artikel 31, 36 eller 40 i EES-avtalet, under förutsättning att ansökan om tillstånd inte gäller enbart nischverksamhet?

a)

Om man antar att bestämmelserna utgör en restriktion i den mening som avses i EES-avtalet: Har reglerna ett legitimt offentligt ändamål?

| b) | Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning lämplig i den mening som avses i EES-lagstiftningen? |
| --- | --- |

b)

Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning lämplig i den mening som avses i EES-lagstiftningen?

| c) | Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning nödvändig i den mening som avses i EES-lagstiftningen? |
| --- | --- |

c)

Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning nödvändig i den mening som avses i EES-lagstiftningen?

| 2. | Utgör föreskrifterna i avsnitt 4 i lagen om affärsbanker och avsnitt 2-1 i försäkringslagen, förstådda som ett krav på att tre fjärdedelar av aktierna i nya banker och försäkringsbolag måste tecknas av andra än promotorer, en restriktion enligt artikel 31, 36 eller 40 i EES-avtalet, under förutsättning att ansökan om tillstånd inte gäller enbart nischverksamhet?






  a) | Om man antar att bestämmelserna utgör en restriktion i den mening som avses i EES-avtalet: Har reglerna ett legitimt offentligt ändamål? |
| --- | --- | --- |

2.

Utgör föreskrifterna i avsnitt 4 i lagen om affärsbanker och avsnitt 2-1 i försäkringslagen, förstådda som ett krav på att tre fjärdedelar av aktierna i nya banker och försäkringsbolag måste tecknas av andra än promotorer, en restriktion enligt artikel 31, 36 eller 40 i EES-avtalet, under förutsättning att ansökan om tillstånd inte gäller enbart nischverksamhet?

a)

Om man antar att bestämmelserna utgör en restriktion i den mening som avses i EES-avtalet: Har reglerna ett legitimt offentligt ändamål?

| b) | Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning lämplig i den mening som avses i EES-lagstiftningen? |
| --- | --- |

b)

Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning lämplig i den mening som avses i EES-lagstiftningen?

| c) | Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning nödvändig i den mening som avses i EES-lagstiftningen? |
| --- | --- |

c)

Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning nödvändig i den mening som avses i EES-lagstiftningen?

| 3. | Utgör en fast administrativ praxis enligt vilken enskilda personer eller företag inte får äga mer än 20–25 procent av andelarna i finansiella institut, utom i de fall då lagen tillåter inrättandet av en finansiell grupp eller om finansinstitutet kommer att utöva endast s.k. nischverksamhet, en restriktion enligt artikel 31, 36 eller 40 i EES-avtalet, under förutsättning att ansökan om tillstånd inte gäller enbart en nischverksamhet?






  a) | Om man antar att en sådan fast administrativ praxis utgör en restriktion i den mening som avses i EES-avtalet: Har begränsningen ett legitimt offentligt mål? |
| --- | --- | --- |

3.

Utgör en fast administrativ praxis enligt vilken enskilda personer eller företag inte får äga mer än 20–25 procent av andelarna i finansiella institut, utom i de fall då lagen tillåter inrättandet av en finansiell grupp eller om finansinstitutet kommer att utöva endast s.k. nischverksamhet, en restriktion enligt artikel 31, 36 eller 40 i EES-avtalet, under förutsättning att ansökan om tillstånd inte gäller enbart en nischverksamhet?

a)

Om man antar att en sådan fast administrativ praxis utgör en restriktion i den mening som avses i EES-avtalet: Har begränsningen ett legitimt offentligt mål?

| b) | Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning lämplig i den mening som avses i EES-lagstiftningen? |
| --- | --- |

b)

Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning lämplig i den mening som avses i EES-lagstiftningen?

| c) | Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning nödvändig i den mening som avses i EES-lagstiftningen? |
| --- | --- |

c)

Om man antar att begränsningen har ett legitimt offentligt ändamål: Är en sådan begränsning nödvändig i den mening som avses i EES-lagstiftningen?

---

| 23.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 90/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 90/8

---

DOMSTOLENS DOM

av den 26 juli 2016

i mål E-28/15

Yankuba Jabbi mot den norska regeringen, företrädd av Utlendingsnemnda

(Direktiv 2004/38/EG – uppehållsrätt – härledda rättigheter för tredjelandsmedborgare)

(2017/C 90/09)

Domstolen meddelade den 26 juli 2016 dom i mål E-28/15, Yankuba Jabbi mot den norska regeringen, företrädd av Utlendingsnemnda. Oslo tingrett hade begärt ett yttrande enligt artikel 34 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol när det gäller tolkningen av artikel 7.1 b jämförd med artikel 7.2 i direktiv 2004/38/EG om unionsmedborgares och deras familjemedlemmars rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier. Domstolen var sammansatt av Carl Baudenbacher, president, Per Christiansen, domare, och Páll Hreinsson (referent). Domslutet lyder:

Om en EES-medborgare i enlighet med artikel 7.1 b och 7.2 i direktiv 2004/38/EG utvecklat eller befäst ett familjeliv tillsammans med en tredjelandsmedborgare under en verkningsfull vistelse i en annan EES-stat än den som han eller hon är medborgare i, ska bestämmelserna i det direktivet tillämpas analogt när EES-medborgaren, tillsammans med sin familjemedlem, återvänder till sin hemstat.

---

ÖVRIGA AKTER

Europeiska kommissionen

| 23.3.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 90/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 90/9

---

Offentliggörande av en ansökan i enlighet med artikel 50.2 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel

(2017/C 90/10)

Genom detta offentliggörande tillgodoses den rätt att göra invändningar som fastställs i artikel 51 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 (1).

SAMMANFATTANDE DOKUMENT

”KINTOA”

EU-nr: PDO-FR-02165 – 31.8.2016

SUB ( X ) SGB ( )

1.   Namn

”Kintoa”

2.   Medlemsstat eller tredjeland

Frankrike

3.   Beskrivning av jordbruksprodukten eller livsmedlet

3.1   Produkttyp

Klass 1.1 Färskt kött (och slaktbiprodukter)

3.2   Beskrivning av den produkt för vilken namnet i punkt 1 är tillämpligt

Grisköttet ”Kintoa” kommer från grisar (kastrerade handjur och hondjur som aldrig gett di) av rasen ”Pie noir du pays Basque”. Grisarna slaktas vid en ålder av minst 12 månader och högst 24 månader. Vikten av den kalla slaktkroppen är 100 kg eller mer. Tjockleken på ryggspäcket utan svål mellan den fjärde och femte ryggkotan är 25 mm eller mer.

Köttet kan säljas som hel slaktkropp, halv slaktkropp eller styckdelar. Köttet får endast benämnas färskt kött om det inte genomgått någon annan bearbetning än styckning. Fryst eller djupfryst kött godtas inte.

Grisköttet ”Kintoa” uppvisar följande egenskaper: en djupröd färg (färgen uppskattas med hjälp av den japanska skalan, i höjd med bogen, till mellan 4 och 6), fettet är vitt till rosaaktigt, köttet är marmorerat och har en hög halt av intramuskulärt fett (minst 6 % i kotlettraden), köttet släpper inte mycket vätska vid tillagning (köttet är saftigt i munnen), texturen är mjuk och mör efter tillagning, vid avsmakning har köttet en intensiv smak som dröjer sig kvar i munnen.

3.3   Foder (endast för produkter av animaliskt ursprung) och råvaror (endast för bearbetade produkter)

Under grisarnas hela livslängd är den enda tillåtna födan växter, biprodukter och kompletterande foder, som härrör från icke genmodifierade produkter. Genmodifierade grödor får inte planteras någonstans på de ytor som tillhör en gård som föder upp grisar avsedda för produktion av kött med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kintoa”.

Under diperioden, upp till en ålder av högst 8 veckor, är den totala kvantitet av foder som tillförs per griskulting aldrig mer än 5 kg brutto. Bearbetade animaliska proteiner är inte tillåtna.

Efter avvänjningen är endast följande vegetabiliska råvaror tillåtna:

| — | Vetekorn, majs, korn, råg, rågvete, sorghum, havre och derivatprodukter av dessa. |
| --- | --- |

—

Vetekorn, majs, korn, råg, rågvete, sorghum, havre och derivatprodukter av dessa.

| — | Ärtor, åkerbönor, lupin-, vicker- och linfrö samt derivatprodukter av dessa. |
| --- | --- |

—

Ärtor, åkerbönor, lupin-, vicker- och linfrö samt derivatprodukter av dessa.

| — | Soja-, solros- och rapsfrön, samt kakor och oljor av dessa. |
| --- | --- |

—

Soja-, solros- och rapsfrön, samt kakor och oljor av dessa.

| — | Melass från sockerrör eller sockerbeta. |
| --- | --- |

—

Melass från sockerrör eller sockerbeta.

| — | Lusern och betmassa. |
| --- | --- |

—

Lusern och betmassa.

Utfodring med vassle är tillåten, utom under de två månader som föregår slakten av grisarna. Vasslen ska härröra från det geografiska området.

Besättningens foder kommer huvudsakligen från det avgränsade geografiska området. Vissa födoämnen får dock ha sitt ursprung utanför det geografiska området, med hänsyn till att området är mycket kuperat och inte lämpar sig för intensiv odling.

Med ett beräknat foderintag på 848 kg torrsubstans totalt per gris från födsel till slakt, kan den andel av fodret som har sitt ursprung i det geografiska området uppskattas till minst 69,5 %.

Under perioden efter avvänjningen och fram till tre månaders ålder består fodret till minst 20 % (räknat i torrsubstans) av spannmål från det geografiska området. Den totala mängden foder som tillförs per griskulting är högst 60 kg brutto.

Från det att grisarna uppnått tre månaders ålder, består fodret till minst 70 % (sett till torrsubstans) av råvaror med ursprung i det geografiska området. Fodrets sammansättning består till minst 60 % (torrsubstans) av spannmål och derivatprodukter därav. Den största mängd foder som tillförs per dag och per gris är 3,2 kg brutto mellan tre och åtta månaders ålder, och 2,7 kg brutto från åtta månaders ålder.

3.4   Särskilda steg i produktionsprocessen som måste äga rum i det avgränsade geografiska området

Grisarna föds, föds upp och slaktas inom det geografiska området.

3.5   Särskilda regler för skivning, rivning, förpackning osv. av den produkt som det registrerade namnet avser

—

3.6   Särskilda regler för märkning av den produkt som det registrerade namnet avser

Oberoende av de tillämpliga lagstadgade uppgifter som ska ingå i märkningen av griskött, innehåller märkningen av produkterna med den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kintoa” följande uppgifter:

| — | Slaktdatum. |
| --- | --- |

—

Slaktdatum.

| — | Namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kintoa” skrivet med bokstäver av minst samma storlek som de största bokstäver som ingår i märkningen. |
| --- | --- |

—

Namnet på den skyddade ursprungsbeteckningen ”Kintoa” skrivet med bokstäver av minst samma storlek som de största bokstäver som ingår i märkningen.

| — | Den logotyp i färg för ”Kintoa” som tagits fram av gruppen, som består av ordet ”Kintoa” och ovanför det en stiliserad bild av kungarna av Navarras krona samt en illustration av ett huvud av en gris av den baskiska rasen. |
| --- | --- |

—

Den logotyp i färg för ”Kintoa” som tagits fram av gruppen, som består av ordet ”Kintoa” och ovanför det en stiliserad bild av kungarna av Navarras krona samt en illustration av ett huvud av en gris av den baskiska rasen.

4.   Kort beskrivning av det geografiska området

Det geografiska området omfattar följande kantoner, kommuner eller delar av kommuner:

| — | Kommuner som ingår i sin helhet:






  — | I departementet Landes: Hastingues, Oeyregave, Sorde-L’Abbaye. |
| --- | --- | --- |

—

Kommuner som ingår i sin helhet:

—

I departementet Landes: Hastingues, Oeyregave, Sorde-L’Abbaye.

| — | I departementet Pyrénées-Atlantiques:
  Abitain, Ance, Andrein, Anglet, Angous, Aramits, Araujuzon, Araux, Aren, Arette, Athos-Aspis, Audaux, Auterrive, Autevielle-Saint-Martin-Bideren, Barraute-Camu, Bastanès, Biarritz, Bugnein, Burgaronne, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetbon, Castetnau-Camblong, Charre, Dognen, Escos, Espiute, Esquiule, Féas, Géronce, Gestas, Geüs-d’Oloron, Guinarthe-Parenties, Gurs, Issor, Jasses, Lanne-en-Barétous, L’Hôpital-d’Orion, Laàs, Labastide-Villefranche, Lay-Lamidou, Léren, Lourdios-Ichère, Méritein, Montfort, Moumour, Nabas, Narp, Navarrenx, Oraàs, Orin, Orion, Orriule, Ossenx, Poey-d’Oloron, Préchacq-Josbaig, Préchacq-Navarrenx, Rivehaute, Saint-Dos, Saint-Gladie-Arrive-Munein, Saint-Goin, Saint-Pé-de-Léren, Salies-de-Béarn, Sarrance, Saucède, Sauveterre-de-Béarn, Sus, Susmiou, Tabaille-Usquain, Verdets, Viellenave-de-Navarrenx. |
| --- | --- |

—

I departementet Pyrénées-Atlantiques:

Abitain, Ance, Andrein, Anglet, Angous, Aramits, Araujuzon, Araux, Aren, Arette, Athos-Aspis, Audaux, Auterrive, Autevielle-Saint-Martin-Bideren, Barraute-Camu, Bastanès, Biarritz, Bugnein, Burgaronne, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetbon, Castetnau-Camblong, Charre, Dognen, Escos, Espiute, Esquiule, Féas, Géronce, Gestas, Geüs-d’Oloron, Guinarthe-Parenties, Gurs, Issor, Jasses, Lanne-en-Barétous, L’Hôpital-d’Orion, Laàs, Labastide-Villefranche, Lay-Lamidou, Léren, Lourdios-Ichère, Méritein, Montfort, Moumour, Nabas, Narp, Navarrenx, Oraàs, Orin, Orion, Orriule, Ossenx, Poey-d’Oloron, Préchacq-Josbaig, Préchacq-Navarrenx, Rivehaute, Saint-Dos, Saint-Gladie-Arrive-Munein, Saint-Goin, Saint-Pé-de-Léren, Salies-de-Béarn, Sarrance, Saucède, Sauveterre-de-Béarn, Sus, Susmiou, Tabaille-Usquain, Verdets, Viellenave-de-Navarrenx.

| — | Kommunerna i följande kantoner:
  Baïgura et Mondarrain; Hendaye-Côte Basque-Sud; Montagne Basque (utom Alçay-Alçabéhéty-Sunharette, Haux, Lacarry-Arhan-Charritte-de-Haut, Larrau, Mendive och Sainte-Engrâce, som delvis omfattas); Nive-Adour; Pays de Bidache, Amikuze et Ostibarre; Saint-Jean-de-Luz. |
| --- | --- |

—

Kommunerna i följande kantoner:

Baïgura et Mondarrain; Hendaye-Côte Basque-Sud; Montagne Basque (utom Alçay-Alçabéhéty-Sunharette, Haux, Lacarry-Arhan-Charritte-de-Haut, Larrau, Mendive och Sainte-Engrâce, som delvis omfattas); Nive-Adour; Pays de Bidache, Amikuze et Ostibarre; Saint-Jean-de-Luz.

| — | Kommuner som ingår delvis:






  — | I departementet Landes: Cauneille, Peyrehorade. |
| --- | --- | --- |

—

Kommuner som ingår delvis:

—

I departementet Landes: Cauneille, Peyrehorade.

| — | I departementet Pyrénées-Atlantiques: Arette, Bayonne, Lanne-en-Barétous, Oloron-Sainte-Marie. |
| --- | --- |

—

I departementet Pyrénées-Atlantiques: Arette, Bayonne, Lanne-en-Barétous, Oloron-Sainte-Marie.

5.   Samband med det geografiska området

Det geografiska området sträcker sig i sin helhet över de franska delarna av Baskien samt några angränsande kantoner och/eller kommuner i öster och i norr. Området motsvaras av den västliga foten av Pyrenéerna som avgränsar området i söder. Atlanten utgör gräns åt väster.

Klimatet, som påverkas av havsströmmar från Atlanten, kännetecknas av stora nederbördsmängder (1 200–2 000 mm/år) som är jämnt fördelade över hela året utan någon torrperiod, samt av milda temperaturer även vintertid. Den sydliga vinden, av typen föhnvind, kallas Haïze Hegoa i Baskien och för ibland med sig kraftiga värmeböljor med torr luft. Detta händer då och då under hela året, men framför allt på hösten och våren. Däremellan förekommer omväxlande perioder av fuktigare och kallare väder, i samband med att lågtryck passerar från havet.

Den komplexa geologin i området, som präglas av närheten till Pyrenéerna, ger området dess särpräglade relief med en rad bergsmassiv och mindre bergskedjor av medelhöjd (1 000–2 000 m), markerade kullar med branta sluttningar, djupa dalgångar och vidsträckta sänkor. Nedre Navarra, som ligger i centrala Baskien, präglas av bergsmassiv och sänkor till synes spridda ”huller om buller”, i motsats till Labourd i väster och Soule i öster, vars reliefer följer parallella axlar generellt i väst-östlig riktning. Denna särpräglade geomorfologi ligger till grund för samexistensen mellan en mångfald av miljöer med heterogena geopedologiska och morfologiska egenskaper, som formar ett varierat landskap.

Växtligheten karaktäriseras av en dominerande förekomst av ek, blandade skogar med kastanjeträd samt bok på högre höjd, liksom av hedar ut mot Atlanten och gräsbeväxt mark och ängsmark som sammanbinder de olika typerna av vegetation. De baskiska hedmarkerna är specifika för området och breder ut sig över sluttningar och platåer upp till hög höjd (1 200 m). De utgör en antropisk miljö som brukats sedan årtusenden av de lokala lantbrukarna. Det dominerande landskapet består av odlade områden och ängsmark i botten på sänkor och i alla låglänta områden i närheten av bosättningar, med intilliggande ängsmark, hedmark och skog på sluttningarna samt hedar och naturligt gräsbeväxt mark på bergsplatåer och bergskammar.

Ordet ”Kintoa” har sitt ursprung i den beskattningsrätt på grisar, i dagligt tal kallad ”quinta” (femte), som tagits ut av Navarras kungar åtminstone sedan 1200-talet på de grisar som fördes till bete i de kungliga bergen i Navarra. Kungen av Navarra tog ut en skatteuppbörd i form av en av fem grisar, därav namnet på denna beskattningsrätt. Genom befintlig dokumentation kan en uppskattning göras av utbredningen av det område som berördes av beskattningsrätten quinta: det handlar om Nedre Navarra, den centrala delen av Baskien, i departementet Pyrénées-Atlantiques.

De enorma ytor som täcks av en vegetation som lämpar sig för uppfödning av grisar har bidragit till den starka utvecklingen av grisuppfödningen bland invånarna i områdets dalgångar. Även om invånarna i dalarna var befriade från betalning av quinta på sina egna besättningar, var de tvungna att deklarera alla djur som kom från mer avlägsna områden och som de hade inhyrda hos sig eller som de köpte magra för att göda upp. Dessa två former av uppfödning av kommersiell typ har lämnat många historiska vittnesbörd, framför allt i rapporter från de sändebud som skickades ut regelbundet av kungen av Navarra för att bokföra de främmande grisar som var underställda beskattningsrätten. Under den tid på året då ekollonen var mogna kom ”främmande” grisar på bete framför allt från Béarn, Gascogne och Guipúzcoa.

Genom sin långa historia och genom sin viktiga roll både ekonomiskt och socialt, har grisuppfödningen i Kintoa-området en alldeles särskild betydelse. De naturliga förutsättningarna i området gjorde att näringen kunde utvecklas, och näringen har i sin tur bidragit till landskapets utformning fram till våra dagar.

Köttet ”Kintoa” kommer från grisar av rasen Pie noir du pays Basque, som har sitt ursprung i grisar av den typ som förekommer i Medelhavsområdet och som även brukar kallas gris av iberisk typ. Huden och borsten har grå till svart färg på huvudet och på bakdelen samt eventuellt fläckvis på ryggen, men är vita på resten av kroppen. Huvudformen kännetecknas av en rak näsrygg och ett långt och rörligt tryne (gris med ”mullvadstryne”), benen är långa och inte särskilt fylliga och fötterna är kraftiga. Tillväxthastigheten är långsam. Rasen har en enastående härdighet och klarar stora variationer i fråga om klimat- och foderförhållanden. Den har också förmåga att snabbt bygga upp fettreserver när tillgången på föda är riklig.

Grisarna tillbringar åtminstone sina sista sju månader på särskilt avsedd betesmark. Där utvecklar de underhudsfett och intramuskulärt fett. Den föda som grisarna hittar på betesmarkerna är diversifierad, varierar beroende på typ av betesmark och består i huvudsak av gräs och örtväxter samt, på mer heterogen eller oregelbunden basis, torkade frukter (ekollon, kastanjer...) insekter, maskar, rötter och andra växter.

De grisar som föds upp för produktion av köttet ”Kintoa” slaktas i relativt hög ålder (12–24 månader, mot 5–6 månader för konventionella charkgrisar) i slutet av ett liv som präglats av avsevärd muskelaktivitet.

Köttet har en djupröd färg, tack vare den höga myoglobinhalten, och en kvalitet som man inte hittar hos konventionellt uppfödda djur.

De grisar som används för produktion av köttet ”Kintoa” är tunga och feta grisar. Slaktkroppens kallvikt är minst 100 kg, tjockleken på ryggfettet är 25 mm eller mer och köttet har rikligt med intramuskulärt fett.

Köttet är mört, marmorerat, har en djupröd färg och intensiva aromer.

Orsakssamband

Systemet för uppfödning av grisar avsedda för produktion av köttet ”Kintoa” bygger i huvudsak på utnyttjandet av den lantliga miljö som utvecklats genom människans inverkan på den naturliga miljön under flera århundraden. Det lokala lantbruket har anpassats till en mycket kuperad topografi, som inte lämpar sig för intensiv odling (förutom lokalt i låglänta och platta områden) vilket gett upphov till ett landskap med omväxlande skogar, ängar och hedar och, på högre höjder, ett landskap som domineras av baskisk hedmark och naturligt gräsbeväxt mark. Uppfödningen är anpassad till denna miljö och drar nytta av mångfalden för att skapa betesmarker där grisarna får vistas under minst 7 månader.

I det milda och fuktiga klimatet i det geografiska området växer gräset i det närmaste utan avbrott under hela året, och därmed kan betesmarkerna förse grisarna med föda under hela den tid de går ute. Födan kompletteras eventuellt av frukter som faller ned från de träd som är typiskt förekommande i den naturliga baskiska miljön (ek, kastanj och bok).

Rasen Pie noir du pays Basque är anpassad till ett liv på bete i detta landskap, genom sina fysiska egenskaper: det är en rörlig och härdig gris som på ett mycket bra sätt utnyttjar vegetationen på betesmarkerna. Den andel av födan som tillförs genom betet varierar naturligtvis efter årstid, men motsvarar under slutgödningsperioden ungefär 50 % av grisens dagliga foderintag.

Betet innebär dessutom att grisarna regelbundet kan och måste vara fysiskt aktiva, vilket leder till en muskulär utveckling som ger ett fastare kött som innehåller mer myoglobin och därför är rödare.

Uppfödningstiden på minst ett år gör det möjligt att få fram tunga och feta slaktkroppar, med mycket intramuskulärt fett, vilket ger ett smakrikt och mört kött. Grisens vistelse på betesmarkerna och framför allt det faktum att den förflyttar sig mycket, plus att den äter växter som innehåller klorofyll, förklarar den djupröda färgen på köttet liksom dess organoleptiska egenskaper vilka hänger samman med typen av muskelfibrer som är typiska hos en gående gris.

Hänvisning till offentliggörandet av produktspecifikationen

(artikel 6.1 andra stycket i genomförandeförordningen)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-2bfd574b-c6d1-4ebd-9877-68f0e53d0554/telechargement

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

---