# Euroopa Liidu C 92/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 92 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik24. märts 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 92

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik24. märts 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2017/C 92/01 | Nõukogu soovitus, 21. märts 2017, euroala majanduspoliitika kohta | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2017/C 92/01

Nõukogu soovitus, 21. märts 2017, euroala majanduspoliitika kohta

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 92/02 | Euro vahetuskurss | 6 |
| 2017/C 92/03 | Komisjoni otsus, 21. märts 2017, REFITi platvormi sidusrühmade rühma liikme asendamise kohta | 7 |
| 2017/C 92/04 | Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused | 9 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2017/C 92/02

Euro vahetuskurss

6

2017/C 92/03

Komisjoni otsus, 21. märts 2017, REFITi platvormi sidusrühmade rühma liikme asendamise kohta

7

2017/C 92/04

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

9

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Toiduohutusamet |
| 2017/C 92/05 | Kutse sooviavalduste esitamiseks Euroopa Toiduohutusameti juhatuse liikme ametikohale | 10 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 92/06 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 14 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Toiduohutusamet

2017/C 92/05

Kutse sooviavalduste esitamiseks Euroopa Toiduohutusameti juhatuse liikme ametikohale

10

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2017/C 92/06

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

14

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 24.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 92/1 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 92/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

21. märts 2017,

euroala majanduspoliitika kohta

(2017/C 92/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 136 koostoimes artikli 121 lõikega 2,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust,

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu järeldusi,

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomitee arvamust,

võttes arvesse majanduspoliitika komitee arvamust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Majanduse elavnemine euroalal jätkub, ent see on endiselt nõrk. Viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme: alates 2015. aastast on euroala sisemajanduse koguprodukti (SKP) reaalkasv taastunud ja jõudnud kriisieelsele tasemele ning töötus on langenud pärast 2010.–2011. aastat madalaimale tasemele. Kogunõudlus on aga siiski loid, inflatsioon on Euroopa Keskpanga väga leebele rahapoliitikale vaatamata tublisti allpool sihttaset ja majanduskasvu piiravad sellised kriisi järelmõjud nagu makromajanduse jätkuv tasakaalustamatus ja suur võlakoormus kõigis majandussektorites; need sunnivad vähendama võlakoormust ning kahandavad tarbimiseks ja investeerimiseks kasutada olevaid vahendeid. Euroala majanduse kasvupotentsiaal on olnud langustrendis pikka aega, kuid kriis on seda veelgi võimendanud. Hoolimata paranemise märkidest võivad püsiv investeerimislõhe ja töötuse kõrge määr nõrgestada majanduskasvu väljavaateid veelgi. Euroala majanduse tasakaalustamine on olnud jätkuvalt ebasümmeetriline ning ainult netovõlaga riigid vähendavad oma tasakaalustamatust, mistõttu jooksevkonto ülejääk suureneb. G20 tasandil sõlmitud ülemaailmse kokkuleppe raames kutsutakse euroala liikmesriike kasutama nii eraldi kui ka ühiselt kõiki poliitilisi vahendeid, sealhulgas eelarve- või struktuuripoliitika valdkonnas, et saavutada tugev, kestlik, tasakaalustatud ja kaasav majanduskasv. |
| --- | --- |

(1)

Majanduse elavnemine euroalal jätkub, ent see on endiselt nõrk. Viimastel aastatel on tehtud märkimisväärseid edusamme: alates 2015. aastast on euroala sisemajanduse koguprodukti (SKP) reaalkasv taastunud ja jõudnud kriisieelsele tasemele ning töötus on langenud pärast 2010.–2011. aastat madalaimale tasemele. Kogunõudlus on aga siiski loid, inflatsioon on Euroopa Keskpanga väga leebele rahapoliitikale vaatamata tublisti allpool sihttaset ja majanduskasvu piiravad sellised kriisi järelmõjud nagu makromajanduse jätkuv tasakaalustamatus ja suur võlakoormus kõigis majandussektorites; need sunnivad vähendama võlakoormust ning kahandavad tarbimiseks ja investeerimiseks kasutada olevaid vahendeid. Euroala majanduse kasvupotentsiaal on olnud langustrendis pikka aega, kuid kriis on seda veelgi võimendanud. Hoolimata paranemise märkidest võivad püsiv investeerimislõhe ja töötuse kõrge määr nõrgestada majanduskasvu väljavaateid veelgi. Euroala majanduse tasakaalustamine on olnud jätkuvalt ebasümmeetriline ning ainult netovõlaga riigid vähendavad oma tasakaalustamatust, mistõttu jooksevkonto ülejääk suureneb. G20 tasandil sõlmitud ülemaailmse kokkuleppe raames kutsutakse euroala liikmesriike kasutama nii eraldi kui ka ühiselt kõiki poliitilisi vahendeid, sealhulgas eelarve- või struktuuripoliitika valdkonnas, et saavutada tugev, kestlik, tasakaalustatud ja kaasav majanduskasv.

| (2) | Kaugeleulatuvad struktuurireformid peaksid hõlbustama inim- ja kapitaliressursside sujuvat ja tõhusat ümberjaotamist ning aitama toime tulla praegu toimuvatest tehnoloogilistest ja struktuurilistest muutustest tulenevate raskustega. Vaja on reforme, mis loovad soodsa ärikliima, viivad lõpule ühtse turu loomise ja kõrvaldavad investeerimistakistused. Sellised jõupingutused on üliolulised, et suurendada tootlikkust ja tööhõivet, tugevdada riikide lähenemist ning parandada euroala majanduse kasvupotentsiaali ja kohanemisvõimet. Struktuurireformide rakendamisega, mille käigus luuakse tõhusad turud, millel on tundlikud hinnamehhanismid, hõlbustataks rahapoliitika ülekandumist reaalmajandusse ja seega toetataks rahapoliitikat. Reformid, millega kõrvaldatakse investeerimise kitsaskohad ja toetatakse investeeringuid, võivad anda kahekordset kasu, kuna lühemas perspektiivis toetavad need majandustegevust ning loovad suutlikkuse pikaajalise kestliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks. Suure välisvõlaga liikmesriikide jaoks, kus võlakoormust tuleb vähendada enam, on tootlikkust suurendavad reformid eriti olulised, kuna kiirem majanduskasv aitab vähendada võla osakaalu SKPst. Ka hinnapõhise ja hinnavälise konkurentsivõime suurendamine aitaks sellistes riikides maksebilanssi veelgi tasakaalustada. Suure jooksevkonto ülejäägiga liikmesriigid saavad panustada euroala maksebilansi tasakaalustamisse uute meetmete kehtestamisega, sealhulgas tehes struktuurireforme, mis aitavad suunata ülemääraseid sääste sisenõudlusse, eelkõige suurendades investeeringuid. Ka praegused madalad intressimäärad pakuvad sellega seoses lisavõimalusi, seda eelkõige liikmesriikides, kelle eelarves on märkimisväärselt manööverdamisruumi. |
| --- | --- |

(2)

Kaugeleulatuvad struktuurireformid peaksid hõlbustama inim- ja kapitaliressursside sujuvat ja tõhusat ümberjaotamist ning aitama toime tulla praegu toimuvatest tehnoloogilistest ja struktuurilistest muutustest tulenevate raskustega. Vaja on reforme, mis loovad soodsa ärikliima, viivad lõpule ühtse turu loomise ja kõrvaldavad investeerimistakistused. Sellised jõupingutused on üliolulised, et suurendada tootlikkust ja tööhõivet, tugevdada riikide lähenemist ning parandada euroala majanduse kasvupotentsiaali ja kohanemisvõimet. Struktuurireformide rakendamisega, mille käigus luuakse tõhusad turud, millel on tundlikud hinnamehhanismid, hõlbustataks rahapoliitika ülekandumist reaalmajandusse ja seega toetataks rahapoliitikat. Reformid, millega kõrvaldatakse investeerimise kitsaskohad ja toetatakse investeeringuid, võivad anda kahekordset kasu, kuna lühemas perspektiivis toetavad need majandustegevust ning loovad suutlikkuse pikaajalise kestliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks. Suure välisvõlaga liikmesriikide jaoks, kus võlakoormust tuleb vähendada enam, on tootlikkust suurendavad reformid eriti olulised, kuna kiirem majanduskasv aitab vähendada võla osakaalu SKPst. Ka hinnapõhise ja hinnavälise konkurentsivõime suurendamine aitaks sellistes riikides maksebilanssi veelgi tasakaalustada. Suure jooksevkonto ülejäägiga liikmesriigid saavad panustada euroala maksebilansi tasakaalustamisse uute meetmete kehtestamisega, sealhulgas tehes struktuurireforme, mis aitavad suunata ülemääraseid sääste sisenõudlusse, eelkõige suurendades investeeringuid. Ka praegused madalad intressimäärad pakuvad sellega seoses lisavõimalusi, seda eelkõige liikmesriikides, kelle eelarves on märkimisväärselt manööverdamisruumi.

| (3) | Struktuurireformide, sealhulgas riigipõhistes soovitustes kirjeldatud ning majandus- ja rahaliidu väljakujundamiseks vajalike reformide rakendamise paremal koordineerimisel saab olla positiivne ülekanduv mõju liikmesriikides ja see võib tugevdada reformide mõju lühikeses perspektiivis. Eurorühma temaatilised arutelud on osutunud väärtuslikuks vahendiks, et tekiks ühine arusaamine euroala reformide prioriteetidest, jagataks parimaid tavasid ning toetataks reformide elluviimist ja struktuurilist lähenemist. Eurorühm peaks selliseid arutelusid jätkama ning need tuleks võimaluse korral veelgi intensiivsemaks muuta, muu hulgas tuginedes kokkulepitud ühistele põhimõtetele ja võrdlusanalüüsile. Kõnealuste aruteludega tuleks jätkata, ilma et need piiraksid käimasolevaid arutelusid asjakohastes nõukogu koosseisudes, samas tunnistades asjakohastel juhtudel ühiste väljakutsete ja kogemuste kogu liitu hõlmavat asjakohasust ja laadi. Vastusena 20. septembril 2016. aastal vastu võetud nõukogu soovitusele riiklike tootlikkuse komiteede loomise kohta (1) saavad riiklikud tootlikkuse komiteed aidata edendada vajalike reformide rakendamist ja nendega seotud vastutustunnet riiklikul tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Struktuurireformide, sealhulgas riigipõhistes soovitustes kirjeldatud ning majandus- ja rahaliidu väljakujundamiseks vajalike reformide rakendamise paremal koordineerimisel saab olla positiivne ülekanduv mõju liikmesriikides ja see võib tugevdada reformide mõju lühikeses perspektiivis. Eurorühma temaatilised arutelud on osutunud väärtuslikuks vahendiks, et tekiks ühine arusaamine euroala reformide prioriteetidest, jagataks parimaid tavasid ning toetataks reformide elluviimist ja struktuurilist lähenemist. Eurorühm peaks selliseid arutelusid jätkama ning need tuleks võimaluse korral veelgi intensiivsemaks muuta, muu hulgas tuginedes kokkulepitud ühistele põhimõtetele ja võrdlusanalüüsile. Kõnealuste aruteludega tuleks jätkata, ilma et need piiraksid käimasolevaid arutelusid asjakohastes nõukogu koosseisudes, samas tunnistades asjakohastel juhtudel ühiste väljakutsete ja kogemuste kogu liitu hõlmavat asjakohasust ja laadi. Vastusena 20. septembril 2016. aastal vastu võetud nõukogu soovitusele riiklike tootlikkuse komiteede loomise kohta (1) saavad riiklikud tootlikkuse komiteed aidata edendada vajalike reformide rakendamist ja nendega seotud vastutustunnet riiklikul tasandil.

| (4) | Asjakohase üldise eelarvepoliitika saavutamiseks ning rahaliidu nõuetekohaseks toimimiseks on väga oluline riikide eelarvepoliitikate tugev koordineerimine, tuginedes ühistele eeskirjadele. Ühiste eelarve-eeskirjade eesmärk on saavutada riiklikul tasandil võla jätkusuutlikkus, jättes samas aga ruumi makromajanduslikuks stabiliseerimiseks. Euroala riikide siseriiklikus ja euroala üldises eelarvepoliitikas tuleb seepärast leida tasakaal kahe erineva eesmärgi vahel, st tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus pikas perspektiivis ning makromajanduslik stabiilsus nii riikide kui ka euroala tasandil lühikeses perspektiivis. Praeguses majanduse elavnemise ja kasutamata tootmisvõimsuse seisukohast ebakindlas olukorras, kus rahapoliitika on olnud väga leebe, on vajalik ka euroala tasandi eelarvepoliitika, et täiendada rahapoliitikat nõudluse toetamisel, eelkõige investeeringute puhul, ja madalast inflatsioonist väljumisel, võttes samas nõuetekohaselt arvesse olemasolevaid mureküsimusi seoses võla jätkusuutlikkusega. Eelarvepoliitika mõju, sealhulgas ülekanduv mõju riigilt riigile, on võimendatud madalate intressimääradega. Komisjon leiab oma 16. novembril 2016 avaldatud teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroala positiivse eelarvepoliitika poole“, et praeguses olukorras on 2017. aastal kogu euroalal soovitatav laiendada eelarvemahtu kuni 0,5 % SKPst.
  Eurorühm tegi 2016. aasta juulis komisjoni analüüsile tuginedes järelduse, et üldiselt neutraalne eelarvepoliitika on 2017. aastal asjakohases tasakaalus. Eurorühm rõhutas 2016. aasta detsembris, kui tähtis on luua asjakohane tasakaal jätkusuutlikkuse tagamise vajaduse ja ebakindla elavnemise tugevdamise eesmärgil investeeringute toetamise vajaduse vahel, millega aidatakse saavutada tasakaalustatum poliitikameetmete kombinatsioon. Samas püsib mitmes liikmesriigis valitsemissektori võlakoormus suur ja seal on jätkuvalt vaja muuta riigi rahandus keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks. Seepärast on vaja tagada, et liikmesriikide eelarve kohandamine oleks asjakohaselt diferentseeritud, võttes arvesse eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja ülekanduvat mõju euroala riikide vahel. Need liikmesriigid, kes ületavad oma eelarve-eesmärke, võiksid kasutada oma soodsat eelarveolukorda riigi konkreetsetest oludest sõltuvalt sisenõudluse ja kasvupotentsiaali täiendavaks tugevdamiseks, pidades samal ajal kinni keskpika ajavahemiku eesmärgist, riigi eelarvealastest õigustest ja riiklikest nõuetest.
  Näiteks on tagatised Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/1017 (2) loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi eriti tõhus viis, kuidas eelarvepoliitilise manööverdamisruumiga liikmesriigid saaksid maksimeerida mõju reaalmajandusele ja euroala majanduse elavnemisele. Liikmesriigid, kes peavad stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa alusel tegema eelarves täiendavaid kohandusi, peaksid tagama, et nad järgivad 2017. aastal pakti nõudeid. Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse pakti paranduslikku osa, peavad tagama ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegse ja kestliku korrigeerimise, misläbi kehtestatakse eelarvepuhvrid ettenägematuteks olukordadeks. Liikmesriigid peaksid teostama eelarvepoliitikat täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kasutades samal ajal parimal viisil ära kehtivate nõuetega võimaldatavat paindlikkust. Struktuurireformid, eriti tootlikkust suurendavad reformid, toetaksid majanduskasvu ja parandaksid riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Lisaks suurendaks riigieelarvete sisu ja juhtimise otsustav parandamine nii tulude kui ka kulude poolel, suunates selleks rohkem vahendeid materiaalsetesse ja immateriaalsetesse investeeringutesse, kõigepealt eelarvete mõju nõudlusele ja seejärel tootlusele. Selleks et tugevdada liikmesriikide poliitikate usaldusväärsust ja aidata leida õige tasakaal, mis tagaks lühikeses perspektiivis makromajandusliku stabiilsuse, võla jätkusuutlikkuse ja pikaajalise majanduskasvu, peavad riikide eelarveraamistikud olema tõhusad. |
| --- | --- |

(4)

Asjakohase üldise eelarvepoliitika saavutamiseks ning rahaliidu nõuetekohaseks toimimiseks on väga oluline riikide eelarvepoliitikate tugev koordineerimine, tuginedes ühistele eeskirjadele. Ühiste eelarve-eeskirjade eesmärk on saavutada riiklikul tasandil võla jätkusuutlikkus, jättes samas aga ruumi makromajanduslikuks stabiliseerimiseks. Euroala riikide siseriiklikus ja euroala üldises eelarvepoliitikas tuleb seepärast leida tasakaal kahe erineva eesmärgi vahel, st tagada riikide rahanduse jätkusuutlikkus pikas perspektiivis ning makromajanduslik stabiilsus nii riikide kui ka euroala tasandil lühikeses perspektiivis. Praeguses majanduse elavnemise ja kasutamata tootmisvõimsuse seisukohast ebakindlas olukorras, kus rahapoliitika on olnud väga leebe, on vajalik ka euroala tasandi eelarvepoliitika, et täiendada rahapoliitikat nõudluse toetamisel, eelkõige investeeringute puhul, ja madalast inflatsioonist väljumisel, võttes samas nõuetekohaselt arvesse olemasolevaid mureküsimusi seoses võla jätkusuutlikkusega. Eelarvepoliitika mõju, sealhulgas ülekanduv mõju riigilt riigile, on võimendatud madalate intressimääradega. Komisjon leiab oma 16. novembril 2016 avaldatud teatises Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Keskpangale, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroala positiivse eelarvepoliitika poole“, et praeguses olukorras on 2017. aastal kogu euroalal soovitatav laiendada eelarvemahtu kuni 0,5 % SKPst.

Eurorühm tegi 2016. aasta juulis komisjoni analüüsile tuginedes järelduse, et üldiselt neutraalne eelarvepoliitika on 2017. aastal asjakohases tasakaalus. Eurorühm rõhutas 2016. aasta detsembris, kui tähtis on luua asjakohane tasakaal jätkusuutlikkuse tagamise vajaduse ja ebakindla elavnemise tugevdamise eesmärgil investeeringute toetamise vajaduse vahel, millega aidatakse saavutada tasakaalustatum poliitikameetmete kombinatsioon. Samas püsib mitmes liikmesriigis valitsemissektori võlakoormus suur ja seal on jätkuvalt vaja muuta riigi rahandus keskpikas perspektiivis jätkusuutlikuks. Seepärast on vaja tagada, et liikmesriikide eelarve kohandamine oleks asjakohaselt diferentseeritud, võttes arvesse eelarvepoliitilist manööverdamisruumi ja ülekanduvat mõju euroala riikide vahel. Need liikmesriigid, kes ületavad oma eelarve-eesmärke, võiksid kasutada oma soodsat eelarveolukorda riigi konkreetsetest oludest sõltuvalt sisenõudluse ja kasvupotentsiaali täiendavaks tugevdamiseks, pidades samal ajal kinni keskpika ajavahemiku eesmärgist, riigi eelarvealastest õigustest ja riiklikest nõuetest.

Näiteks on tagatised Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2015/1017 (2) loodud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi eriti tõhus viis, kuidas eelarvepoliitilise manööverdamisruumiga liikmesriigid saaksid maksimeerida mõju reaalmajandusele ja euroala majanduse elavnemisele. Liikmesriigid, kes peavad stabiilsuse ja kasvu pakti ennetusliku osa alusel tegema eelarves täiendavaid kohandusi, peaksid tagama, et nad järgivad 2017. aastal pakti nõudeid. Liikmesriigid, kelle suhtes kohaldatakse pakti paranduslikku osa, peavad tagama ülemäärase eelarvepuudujäägi õigeaegse ja kestliku korrigeerimise, misläbi kehtestatakse eelarvepuhvrid ettenägematuteks olukordadeks. Liikmesriigid peaksid teostama eelarvepoliitikat täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kasutades samal ajal parimal viisil ära kehtivate nõuetega võimaldatavat paindlikkust. Struktuurireformid, eriti tootlikkust suurendavad reformid, toetaksid majanduskasvu ja parandaksid riigi rahanduse jätkusuutlikkust. Lisaks suurendaks riigieelarvete sisu ja juhtimise otsustav parandamine nii tulude kui ka kulude poolel, suunates selleks rohkem vahendeid materiaalsetesse ja immateriaalsetesse investeeringutesse, kõigepealt eelarvete mõju nõudlusele ja seejärel tootlusele. Selleks et tugevdada liikmesriikide poliitikate usaldusväärsust ja aidata leida õige tasakaal, mis tagaks lühikeses perspektiivis makromajandusliku stabiilsuse, võla jätkusuutlikkuse ja pikaajalise majanduskasvu, peavad riikide eelarveraamistikud olema tõhusad.

| (5) | Euroala riikide tööturgudel jätkub järk-järguline elavnemine ja töötuse määr väheneb kindlalt. Pikaajalise töötuse ja noorte töötuse määr on siiski endiselt kõrge ning vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja ebavõrdsus on jätkuvalt suureks probleemiks mitmes liikmesriigis. Vaatamata edusammudele tööturgude vastupanu- ja kohanemisvõimet suurendavate reformide tegemisel, püsivad euroalal märkimisväärsed erinevused, mis on jätkuvalt väljakutseks selle sujuvale toimimisele. Selleks et suunata tööjõudu sujuvalt ja püsivalt ümber tootlikematesse sektoritesse, toetada nende inimeste tööturule integreerimist või taasintegreerimist, kes vahetavad töökohta või on tööturult kõrvale jäänud, ning et vähendada segmenteeritust ja soodustada majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, sealhulgas parandades kvaliteetse tööhõive võimalusi, on vaja hästi läbimõeldud, õiglast ja kaasavat tööturgu, sotsiaalkaitset ning maksu- ja toetuste süsteeme. Nende süsteemide tulemuseks on samuti tõhusam automaatne stabiliseerumine ning tugevam, jätkusuutlikum ja kaasavam majanduskasv ja tööhõive, mis on olulised sotsiaalsetele väljakutsetele vastamiseks euroalal.
  Vajalikud on muu hulgas järgmised reformid: i) töökaitsealaste õigusaktide muutmine, eesmärgiga tagada usaldusväärsed lepingulised suhted, mis tagaksid paindlikkuse ja kindluse nii töötajatele kui ka tööandjatele, soodustaksid üleminekuid tööturul, väldiksid kahetasandilist tööturgu ja võimaldaksid vajaduse korral tööjõukulude korrigeerimist – valdkond, kus viimastel aastatel on reforme tehtud eriti intensiivselt; ii) oskuste parandamine, parandades haridussüsteemi ja elukestva õppe laiahaardeliste strateegiate toimimist ja tõhusust, keskendudes tööturu vajadustele; iii) tõhusad aktiivsed tööturumeetmed, mis aitavad töötutel, sealhulgas pikaajalistel töötutel, pöörduda tagasi tööturule ja mis suurendavad tööturul osalemise määra, ning iv) tänapäevased, kestlikud ja piisavad sotsiaalkaitsesüsteemid, mis aitavad kogu elutsükli jooksul tulemuslikult ja tõhusalt kaasa nii sotsiaalsele kaasatusele kui ka tööturul integreerumisele. Peale selle võib tööturu tulemusi parandada ka maksustamise suunamine tööjõult mujale, seda eriti väikese sissetulekuga töötajate puhul, ja õiglase maksusüsteemi tagamine. Selliseid reforme ellu viinud euroala liikmesriigid on vastupidavamad ning nende tulemused tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas on paremad. Selliste reformide kujundamisel tuleb võtta arvesse nende potentsiaalset sotsiaalset mõju. |
| --- | --- |

(5)

Euroala riikide tööturgudel jätkub järk-järguline elavnemine ja töötuse määr väheneb kindlalt. Pikaajalise töötuse ja noorte töötuse määr on siiski endiselt kõrge ning vaesus, sotsiaalne tõrjutus ja ebavõrdsus on jätkuvalt suureks probleemiks mitmes liikmesriigis. Vaatamata edusammudele tööturgude vastupanu- ja kohanemisvõimet suurendavate reformide tegemisel, püsivad euroalal märkimisväärsed erinevused, mis on jätkuvalt väljakutseks selle sujuvale toimimisele. Selleks et suunata tööjõudu sujuvalt ja püsivalt ümber tootlikematesse sektoritesse, toetada nende inimeste tööturule integreerimist või taasintegreerimist, kes vahetavad töökohta või on tööturult kõrvale jäänud, ning et vähendada segmenteeritust ja soodustada majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, sealhulgas parandades kvaliteetse tööhõive võimalusi, on vaja hästi läbimõeldud, õiglast ja kaasavat tööturgu, sotsiaalkaitset ning maksu- ja toetuste süsteeme. Nende süsteemide tulemuseks on samuti tõhusam automaatne stabiliseerumine ning tugevam, jätkusuutlikum ja kaasavam majanduskasv ja tööhõive, mis on olulised sotsiaalsetele väljakutsetele vastamiseks euroalal.

Vajalikud on muu hulgas järgmised reformid: i) töökaitsealaste õigusaktide muutmine, eesmärgiga tagada usaldusväärsed lepingulised suhted, mis tagaksid paindlikkuse ja kindluse nii töötajatele kui ka tööandjatele, soodustaksid üleminekuid tööturul, väldiksid kahetasandilist tööturgu ja võimaldaksid vajaduse korral tööjõukulude korrigeerimist – valdkond, kus viimastel aastatel on reforme tehtud eriti intensiivselt; ii) oskuste parandamine, parandades haridussüsteemi ja elukestva õppe laiahaardeliste strateegiate toimimist ja tõhusust, keskendudes tööturu vajadustele; iii) tõhusad aktiivsed tööturumeetmed, mis aitavad töötutel, sealhulgas pikaajalistel töötutel, pöörduda tagasi tööturule ja mis suurendavad tööturul osalemise määra, ning iv) tänapäevased, kestlikud ja piisavad sotsiaalkaitsesüsteemid, mis aitavad kogu elutsükli jooksul tulemuslikult ja tõhusalt kaasa nii sotsiaalsele kaasatusele kui ka tööturul integreerumisele. Peale selle võib tööturu tulemusi parandada ka maksustamise suunamine tööjõult mujale, seda eriti väikese sissetulekuga töötajate puhul, ja õiglase maksusüsteemi tagamine. Selliseid reforme ellu viinud euroala liikmesriigid on vastupidavamad ning nende tulemused tööhõive- ja sotsiaalvaldkonnas on paremad. Selliste reformide kujundamisel tuleb võtta arvesse nende potentsiaalset sotsiaalset mõju.

| (6) | Pangandusliidu loomine edeneb, kuid see ei ole veel valmis. Nõukogu 16. juuni 2016. aasta järeldustes esitatud 2016. aasta juuni tegevuskava kohaselt jätkatakse tööd, et viia lõpule pangandusliidu loomine seoses riskide vähendamise ja jagamisega (sh Euroopa hoiuste tagamise skeem) ning et muuta ühtse kriisilahendusfondi ühine kaitsemeede toimivaks hiljemalt fondi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 806/2014 (3) määratletud üleminekuperioodi lõpuks. Kuigi euroala pangandussektori üldine vastupanuvõime on alates kriisist paranenud, on surve pankadele kasvanud mitme teguri tõttu, nagu viivislaenude suur osakaal, ebatõhusad ärimudelid ja ülevõimsus mõnes liikmesriigis, mis kõik vähendavad kasumlikkust ja ohustavad mõnel juhul elujõulisust. Selline surve piirab pankade võimet anda majandusele laenu. Riskid laienevad ka reaalmajandusele, kus avaliku sektori ja finantssektoriväline erasektori võlakoormus jääb mõnes liikmesriigis suureks. Erasektoris on jätkuvalt vaja võlakoormust nõuetekohaselt vähendada ning teha kindlaks, teenindada ja vajaduse korral restruktureerida elujõuliste kuid raskustes olevate võlgnike laenud ning kasutada halbade laenude osas kriisilahendust, nii et kapitali saaks ümber jaotada kiiremini ja tulemuslikumalt. Edukaks ja majanduskasvu soosivaks võlakoormuse vähendamiseks on sellega seoses esmatähtis tegeleda jätkuvalt liiga suure viivislaenude tasemega ning järgida ettevõtjate ja kodumajapidamiste maksejõuetusraamistike väljatöötamisel ühtseid põhimõtteid, sealhulgas parandada siseriiklikke maksejõuetusmenetlusi ja kohtuväliste kokkulepete raamistikke. |
| --- | --- |

(6)

Pangandusliidu loomine edeneb, kuid see ei ole veel valmis. Nõukogu 16. juuni 2016. aasta järeldustes esitatud 2016. aasta juuni tegevuskava kohaselt jätkatakse tööd, et viia lõpule pangandusliidu loomine seoses riskide vähendamise ja jagamisega (sh Euroopa hoiuste tagamise skeem) ning et muuta ühtse kriisilahendusfondi ühine kaitsemeede toimivaks hiljemalt fondi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) nr 806/2014 (3) määratletud üleminekuperioodi lõpuks. Kuigi euroala pangandussektori üldine vastupanuvõime on alates kriisist paranenud, on surve pankadele kasvanud mitme teguri tõttu, nagu viivislaenude suur osakaal, ebatõhusad ärimudelid ja ülevõimsus mõnes liikmesriigis, mis kõik vähendavad kasumlikkust ja ohustavad mõnel juhul elujõulisust. Selline surve piirab pankade võimet anda majandusele laenu. Riskid laienevad ka reaalmajandusele, kus avaliku sektori ja finantssektoriväline erasektori võlakoormus jääb mõnes liikmesriigis suureks. Erasektoris on jätkuvalt vaja võlakoormust nõuetekohaselt vähendada ning teha kindlaks, teenindada ja vajaduse korral restruktureerida elujõuliste kuid raskustes olevate võlgnike laenud ning kasutada halbade laenude osas kriisilahendust, nii et kapitali saaks ümber jaotada kiiremini ja tulemuslikumalt. Edukaks ja majanduskasvu soosivaks võlakoormuse vähendamiseks on sellega seoses esmatähtis tegeleda jätkuvalt liiga suure viivislaenude tasemega ning järgida ettevõtjate ja kodumajapidamiste maksejõuetusraamistike väljatöötamisel ühtseid põhimõtteid, sealhulgas parandada siseriiklikke maksejõuetusmenetlusi ja kohtuväliste kokkulepete raamistikke.

| (7) | 2016. aasta jooksul saavutati teatavat edu 22. juunil 2015 esitatud viie juhi aruandes „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“ (mille koostas Euroopa Komisjoni president tihedas koostöös Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Keskpanga presidendi, eurorühma esimehe ja Euroopa Parlamendi presidendiga) esitatud algatuste osas, nagu Euroopa poolaasta raames euroala mõõtme rolli suurendamine, nõukogu soovitus riiklike tootlikkuse komiteede loomise kohta ja Euroopa Eelarvenõukogu loomine komisjoni juurde. Praegu töötatakse eelarve-eeskirjade läbipaistvuse parandamisega ja keerukuse vähendamisega ning 2015. aasta novembris esitas komisjon ettepaneku Euroopa hoiuste tagamise skeemi kohta. Peale selle esineb seoses viie juhi aruandega ka üldisemaid probleeme, millega tuleb tegeleda. Komisjon avaldas 1. märtsil 2017 valge raamatu Euroopa tuleviku kohta, milles käsitletakse ka majandus- ja rahaliidu tulevikku. Selleks et leppida kokku edasises tegevuses, on vaja kõigi euroala liikmesriikide ja liidu institutsioonide, aga ka euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide ühise vastutuse ja eesmärgi tunnetamist, kuna tugev majandus- ja rahaliit annab liidule rohkem jõudu probleemidega toimetulekuks ja sellel on positiivne mõju ka euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele. Sellega seoses on oluline, et majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimist käsitlev arutelu toimuks viisil, mis on euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes avatud ja läbipaistev, austades täielikult liidu siseturgu, ning et asjaomased algatused oleksid vajaduse korral avatud euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele võrdväärsetel alustel. |
| --- | --- |

(7)

2016. aasta jooksul saavutati teatavat edu 22. juunil 2015 esitatud viie juhi aruandes „Euroopa majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimine“ (mille koostas Euroopa Komisjoni president tihedas koostöös Euroopa Ülemkogu eesistuja, Euroopa Keskpanga presidendi, eurorühma esimehe ja Euroopa Parlamendi presidendiga) esitatud algatuste osas, nagu Euroopa poolaasta raames euroala mõõtme rolli suurendamine, nõukogu soovitus riiklike tootlikkuse komiteede loomise kohta ja Euroopa Eelarvenõukogu loomine komisjoni juurde. Praegu töötatakse eelarve-eeskirjade läbipaistvuse parandamisega ja keerukuse vähendamisega ning 2015. aasta novembris esitas komisjon ettepaneku Euroopa hoiuste tagamise skeemi kohta. Peale selle esineb seoses viie juhi aruandega ka üldisemaid probleeme, millega tuleb tegeleda. Komisjon avaldas 1. märtsil 2017 valge raamatu Euroopa tuleviku kohta, milles käsitletakse ka majandus- ja rahaliidu tulevikku. Selleks et leppida kokku edasises tegevuses, on vaja kõigi euroala liikmesriikide ja liidu institutsioonide, aga ka euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide ühise vastutuse ja eesmärgi tunnetamist, kuna tugev majandus- ja rahaliit annab liidule rohkem jõudu probleemidega toimetulekuks ja sellel on positiivne mõju ka euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele. Sellega seoses on oluline, et majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimist käsitlev arutelu toimuks viisil, mis on euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes avatud ja läbipaistev, austades täielikult liidu siseturgu, ning et asjaomased algatused oleksid vajaduse korral avatud euroalasse mittekuuluvatele liikmesriikidele võrdväärsetel alustel.

| (8) | Käesoleva soovituse tööhõive ja sotsiaalvaldkonna aspektide osas on konsulteeritud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomiteega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva soovituse tööhõive ja sotsiaalvaldkonna aspektide osas on konsulteeritud tööhõivekomitee ja sotsiaalkaitsekomiteega,

SOOVITAB euroala liikmesriikidel iseseisvalt ja ühiselt võtta eurorühma raames aastatel 2017–2018 järgmised meetmed.

| 1. | Järgida poliitikat, mis toetab kestlikku ja kaasavat majanduskasvu nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis, ning parandada kohanemisvõimet, tasakaalustamist ja lähenemist. Seada prioriteediks reformid, mis suurendavad tootlikkust, parandavad institutsioonilist ja ärikeskkonda, kõrvaldavad investeerimise kitsaskohad ja toetavad töökohtade loomist. Jooksevkonto puudujäägi või suure välisvõlaga liikmesriigid peaksid suurendama tootlikkust, piirates tööjõu ühikukulu. Suure jooksevkonto ülejäägiga liikmesriigid peaksid rakendama esmajärjekorras selliseid meetmeid, sh struktuurireformid ja investeeringute soodustamine, mis aitavad tugevdada nende sisenõudlust ja kasvupotentsiaali. |
| --- | --- |

1.

Järgida poliitikat, mis toetab kestlikku ja kaasavat majanduskasvu nii lühikeses kui ka pikas perspektiivis, ning parandada kohanemisvõimet, tasakaalustamist ja lähenemist. Seada prioriteediks reformid, mis suurendavad tootlikkust, parandavad institutsioonilist ja ärikeskkonda, kõrvaldavad investeerimise kitsaskohad ja toetavad töökohtade loomist. Jooksevkonto puudujäägi või suure välisvõlaga liikmesriigid peaksid suurendama tootlikkust, piirates tööjõu ühikukulu. Suure jooksevkonto ülejäägiga liikmesriigid peaksid rakendama esmajärjekorras selliseid meetmeid, sh struktuurireformid ja investeeringute soodustamine, mis aitavad tugevdada nende sisenõudlust ja kasvupotentsiaali.

| 2. | Püüda saavutada eelarvepoliitikas asjakohane tasakaal kestlikkuse tagamise vajaduse ja majanduse elavnemise tugevdamiseks tehtavate investeeringute toetamise vajaduse vahel, millega aidatakse saavutada asjakohane üldine eelarvepoliitika ja tasakaalustatum poliitikameetmete kombinatsioon. Liikmesriigid, kelle puhul esineb komisjoni hinnangu kohaselt oht, et nad ei täida 2017. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti raames võetud kohustusi, peaksid selle alusel võtma õigel ajal täiendavaid meetmeid, et tagada nõuete täitmine. Seevastu nendel liikmesriikidel, kes on ületanud oma keskpika perioodi eesmärgid, palutakse jätkuvalt pidada esmatähtsaks investeeringuid, et suurendada potentsiaalset majanduskasvu, säilitades samal ajal riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse. Liikmesriigid, kes prognooside kohaselt 2017. aastal üldiselt järgivad stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid, peaksid tagama stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete järgimise oma riigieelarvemenetluse jooksul. Nad peaksid teostama eelarvepoliitikat täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kasutades samal ajal parimal viisil ära kehtivate nõuetega võimaldatavat paindlikkust. Üldiselt peaksid liikmesriigid parandama riigi rahanduse struktuuri, tehes rohkem ruumi materiaalsetele ja immateriaalsetele investeeringutele, ning tagama riiklike eelarveraamistike tõhusa toimimise. |
| --- | --- |

2.

Püüda saavutada eelarvepoliitikas asjakohane tasakaal kestlikkuse tagamise vajaduse ja majanduse elavnemise tugevdamiseks tehtavate investeeringute toetamise vajaduse vahel, millega aidatakse saavutada asjakohane üldine eelarvepoliitika ja tasakaalustatum poliitikameetmete kombinatsioon. Liikmesriigid, kelle puhul esineb komisjoni hinnangu kohaselt oht, et nad ei täida 2017. aastal stabiilsuse ja kasvu pakti raames võetud kohustusi, peaksid selle alusel võtma õigel ajal täiendavaid meetmeid, et tagada nõuete täitmine. Seevastu nendel liikmesriikidel, kes on ületanud oma keskpika perioodi eesmärgid, palutakse jätkuvalt pidada esmatähtsaks investeeringuid, et suurendada potentsiaalset majanduskasvu, säilitades samal ajal riigi rahanduse pikaajalise jätkusuutlikkuse. Liikmesriigid, kes prognooside kohaselt 2017. aastal üldiselt järgivad stabiilsuse ja kasvu pakti nõudeid, peaksid tagama stabiilsuse ja kasvu pakti nõuete järgimise oma riigieelarvemenetluse jooksul. Nad peaksid teostama eelarvepoliitikat täielikus kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga, kasutades samal ajal parimal viisil ära kehtivate nõuetega võimaldatavat paindlikkust. Üldiselt peaksid liikmesriigid parandama riigi rahanduse struktuuri, tehes rohkem ruumi materiaalsetele ja immateriaalsetele investeeringutele, ning tagama riiklike eelarveraamistike tõhusa toimimise.

| 3. | Viia ellu reforme, mis edendavad konkurentsivõimet, töökohtade loomist, töökohtade kvaliteeti, vastupanuvõimet ning majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, tuginedes tulemuslikule sotsiaaldialoogile. Sellised reformid peaksid hõlmama: i) usaldusväärseid töölepinguid, mis tagavad paindlikkuse ja kindluse nii töötajatele kui ka tööandjatele; ii) kvaliteetset ja tõhusat haridus- ja koolitussüsteemi ning laiahaardelisi elukestva õppe strateegiaid, mis on suunatud tööturu vajadustele; iii) tõhusaid aktiivseid tööturumeetmeid, millega toetatakse tööturul osalemist; iv) tänapäevaseid, kestlikke ja piisavaid sotsiaalkaitsesüsteeme, mis aitavad kogu elutsükli jooksul tulemuslikult ja tõhusalt kaasa sotsiaalsele kaasatusele ja tööturul integreerumisele. Suunata maksustamine tööjõult mujale, seda eriti väikese sissetulekuga töötajate puhul ja liikmesriikides, kus kulupõhine konkurentsivõime on alla euroala keskmise, kusjuures eelarvepoliitilise manööverdamisruumita riikides peaks selline maksustamise ümbersuunamine olema eelarveneutraalne. |
| --- | --- |

3.

Viia ellu reforme, mis edendavad konkurentsivõimet, töökohtade loomist, töökohtade kvaliteeti, vastupanuvõimet ning majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist, tuginedes tulemuslikule sotsiaaldialoogile. Sellised reformid peaksid hõlmama: i) usaldusväärseid töölepinguid, mis tagavad paindlikkuse ja kindluse nii töötajatele kui ka tööandjatele; ii) kvaliteetset ja tõhusat haridus- ja koolitussüsteemi ning laiahaardelisi elukestva õppe strateegiaid, mis on suunatud tööturu vajadustele; iii) tõhusaid aktiivseid tööturumeetmeid, millega toetatakse tööturul osalemist; iv) tänapäevaseid, kestlikke ja piisavaid sotsiaalkaitsesüsteeme, mis aitavad kogu elutsükli jooksul tulemuslikult ja tõhusalt kaasa sotsiaalsele kaasatusele ja tööturul integreerumisele. Suunata maksustamine tööjõult mujale, seda eriti väikese sissetulekuga töötajate puhul ja liikmesriikides, kus kulupõhine konkurentsivõime on alla euroala keskmise, kusjuures eelarvepoliitilise manööverdamisruumita riikides peaks selline maksustamise ümbersuunamine olema eelarveneutraalne.

| 4. | Jätkata 2016. aasta juunis vastu võetud tegevuskava kohaselt tööd, et viia lõpule pangandusliidu loomine seoses riskide vähendamise ja jagamisega (sh Euroopa hoiuste tagamise skeem) ning et muuta ühtse kriisilahendusfondi ühine kaitsemeede toimivaks hiljemalt fondi üleminekuperioodi lõpuks. Töötada välja ja viia ellu kogu euroala hõlmav tõhus strateegia usaldatavusnõuete järelevalvemeetmete täiendamiseks, et käsitleda elujõulisuse riske pangandussektoris, sealhulgas seoses viivislaenude suure osakaalu, ebatõhusate ärimudelite ja ülevõimsusega. Liikmesriikides, kus erasektori võlakoormus on suur, toetada võlakoormuse nõuetekohast vähendamist. |
| --- | --- |

4.

Jätkata 2016. aasta juunis vastu võetud tegevuskava kohaselt tööd, et viia lõpule pangandusliidu loomine seoses riskide vähendamise ja jagamisega (sh Euroopa hoiuste tagamise skeem) ning et muuta ühtse kriisilahendusfondi ühine kaitsemeede toimivaks hiljemalt fondi üleminekuperioodi lõpuks. Töötada välja ja viia ellu kogu euroala hõlmav tõhus strateegia usaldatavusnõuete järelevalvemeetmete täiendamiseks, et käsitleda elujõulisuse riske pangandussektoris, sealhulgas seoses viivislaenude suure osakaalu, ebatõhusate ärimudelite ja ülevõimsusega. Liikmesriikides, kus erasektori võlakoormus on suur, toetada võlakoormuse nõuetekohast vähendamist.

| 5. | Teha edusamme majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimisel, austades seejuures täielikult liidu siseturgu ning tegutsedes avatult ja läbipaistvalt euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes. Viia edasi käimasolevaid algatusi ja tööd majandus- ja rahaliidu pikemaajaliste küsimuste osas, võttes nõuetekohaselt arvesse komisjoni valget raamatut Euroopa tuleviku kohta. |
| --- | --- |

5.

Teha edusamme majandus- ja rahaliidu loomise lõpuleviimisel, austades seejuures täielikult liidu siseturgu ning tegutsedes avatult ja läbipaistvalt euroalasse mittekuuluvate liikmesriikide suhtes. Viia edasi käimasolevaid algatusi ja tööd majandus- ja rahaliidu pikemaajaliste küsimuste osas, võttes nõuetekohaselt arvesse komisjoni valget raamatut Euroopa tuleviku kohta.

Brüssel, 21. märts 2017

Nõukogu nimel

eesistuja

E. SCICLUNA

---

(1)  Nõukogu 20. septembri 2016. aasta soovitus riiklike tootlikkuse komiteede loomise kohta (2016/C 349/01) (ELT C 349, 24.9.2016, lk 1).

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. juuli 2014. aasta määrus (EL) nr 806/2014, millega kehtestatakse ühtsed eeskirjad ja ühtne menetlus krediidiasutuste ja teatavate investeerimisühingute kriisilahenduseks ühtse kriisilahenduskorra ja ühtse kriisilahendusfondi raames ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1093/2010 (ELT L 225, 30.7.2014, lk 1).

3

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 24.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 92/6 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 92/6

---

Euro vahetuskurss (1)

23. märts 2017

(2017/C 92/02)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0786 |
| JPY | Jaapani jeen | 119,36 |
| DKK | Taani kroon | 7,4356 |
| GBP | Inglise nael | 0,86273 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5095 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0700 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,1478 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,021 |
| HUF | Ungari forint | 309,22 |
| PLN | Poola zlott | 4,2685 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5555 |
| TRY | Türgi liir | 3,9038 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4132 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4387 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3780 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5303 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5086 |
| KRW | Korea vonn | 1 207,38 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,4933 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4268 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4178 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 363,72 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7771 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,309 |
| RUB | Vene rubla | 62,2001 |
| THB | Tai baat | 37,320 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,3608 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,5962 |
| INR | India ruupia | 70,6095 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0786

JPY

Jaapani jeen

119,36

DKK

Taani kroon

7,4356

GBP

Inglise nael

0,86273

SEK

Rootsi kroon

9,5095

CHF

Šveitsi frank

1,0700

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,1478

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,021

HUF

Ungari forint

309,22

PLN

Poola zlott

4,2685

RON

Rumeenia leu

4,5555

TRY

Türgi liir

3,9038

AUD

Austraalia dollar

1,4132

CAD

Kanada dollar

1,4387

HKD

Hongkongi dollar

8,3780

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5303

SGD

Singapuri dollar

1,5086

KRW

Korea vonn

1 207,38

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,4933

CNY

Hiina jüaan

7,4268

HRK

Horvaatia kuna

7,4178

IDR

Indoneesia ruupia

14 363,72

MYR

Malaisia ringit

4,7771

PHP

Filipiini peeso

54,309

RUB

Vene rubla

62,2001

THB

Tai baat

37,320

BRL

Brasiilia reaal

3,3608

MXN

Mehhiko peeso

20,5962

INR

India ruupia

70,6095

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 24.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 92/7 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 92/7

---

KOMISJONI OTSUS,

21. märts 2017,

REFITi platvormi sidusrühmade rühma liikme asendamise kohta

(2017/C 92/03)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse komisjoni 19. mai 2015. aasta otsust C(2015) 3261 (final), millega luuakse REFITi platvorm, ning eriti selle artiklit 4,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuses C(2015) 3261 (final), millega luuakse REFITi platvorm (edaspidi „platvorm“), on artikliga 4 ette nähtud, et platvorm koosneb „valitsuste rühmast“ ja „sidusrühmade rühmast“, ning et viimane koosneb kuni 20 eksperdist, kellest kaks esindavad Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ja Regioonide Komiteed, ülejäänud eksperdid aga ettevõtteid, sh VKEsid, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone, kellel on otsene kogemus liidu õigusaktide kohaldamise valdkonnas. Sidusrühmade rühma eksperdid nimetatakse ametisse isiklike võimete alusel või ühiseid huve jagavate sidusrühmade esindajatena. |
| --- | --- |

(1)

Otsuses C(2015) 3261 (final), millega luuakse REFITi platvorm (edaspidi „platvorm“), on artikliga 4 ette nähtud, et platvorm koosneb „valitsuste rühmast“ ja „sidusrühmade rühmast“, ning et viimane koosneb kuni 20 eksperdist, kellest kaks esindavad Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed ja Regioonide Komiteed, ülejäänud eksperdid aga ettevõtteid, sh VKEsid, sotsiaalpartnereid ja kodanikuühiskonna organisatsioone, kellel on otsene kogemus liidu õigusaktide kohaldamise valdkonnas. Sidusrühmade rühma eksperdid nimetatakse ametisse isiklike võimete alusel või ühiseid huve jagavate sidusrühmade esindajatena.

| (2) | Otsuse artikli 4 lõike 4 kohaselt nimetab komisjon komisjoni esimese asepresidendi ettepanekul ametisse sidusrühmade rühma liikmed, kes on valitud kandideerimiskutsele vastanud liidu õigusaktide kohaldamise otsese kogemusega taotlejate seast. Ametisse nimetamine peaks võimalikult suures ulatuses tagama liidu eri sektorite, huvide ja piirkondade esindatuse ning soolise tasakaalu. Otsuse artikli 4 lõike 5 kohaselt nimetatakse liikmed ametisse kuni 31. oktoobrini 2019. Otsuse artikli 4 lõike 6 kohaselt võib ametist lahkuva liikme asemele nimetada tema ülejäänud ametiajaks asendaja. |
| --- | --- |

(2)

Otsuse artikli 4 lõike 4 kohaselt nimetab komisjon komisjoni esimese asepresidendi ettepanekul ametisse sidusrühmade rühma liikmed, kes on valitud kandideerimiskutsele vastanud liidu õigusaktide kohaldamise otsese kogemusega taotlejate seast. Ametisse nimetamine peaks võimalikult suures ulatuses tagama liidu eri sektorite, huvide ja piirkondade esindatuse ning soolise tasakaalu. Otsuse artikli 4 lõike 5 kohaselt nimetatakse liikmed ametisse kuni 31. oktoobrini 2019. Otsuse artikli 4 lõike 6 kohaselt võib ametist lahkuva liikme asemele nimetada tema ülejäänud ametiajaks asendaja.

| (3) | Komisjoni 16. detsembri 2015. aasta otsuses C(2015) 9063 (final) REFITi platvormi sidusrühmade rühma liikmete ametisse nimetamise kohta (1) on sätestatud, et kui mõni sidusrühmade rühma liige ei ole platvormi ametiaja jooksul enam rühma liige, võib esimene asepresident nimetada ametisse tema asendaja esialgsest kandidaatide nimekirjast, kes vastasid osalemiskutsele sidusrühmade rühma liikmeks saamiseks. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni 16. detsembri 2015. aasta otsuses C(2015) 9063 (final) REFITi platvormi sidusrühmade rühma liikmete ametisse nimetamise kohta (1) on sätestatud, et kui mõni sidusrühmade rühma liige ei ole platvormi ametiaja jooksul enam rühma liige, võib esimene asepresident nimetada ametisse tema asendaja esialgsest kandidaatide nimekirjast, kes vastasid osalemiskutsele sidusrühmade rühma liikmeks saamiseks.

| (4) | Seoses Pierre Baussandi tagasiastumisega sidusrühmade rühma liikme kohalt alates 26. septembrist 2016 on komisjoni esimene asepresident nimetanud Nina Renshaw asendama Pierre Baussandi tema järelejäänud ametiaja jooksul, |
| --- | --- |

(4)

Seoses Pierre Baussandi tagasiastumisega sidusrühmade rühma liikme kohalt alates 26. septembrist 2016 on komisjoni esimene asepresident nimetanud Nina Renshaw asendama Pierre Baussandi tema järelejäänud ametiaja jooksul,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Nina Renshaw nimetatakse REFITi platvormi sidusrühmade rühma liikmeks kuni 31. oktoobrini 2019.

Brüssel, 21. märts 2017

Komisjoni nimel

esimene asepresident

Frans TIMMERMANS

---

(1)  ELT C 425, 18.12.2015, lk 8.

1

---

LISA

| Nimi | Kodakondsus | Sidusrühmade ühiste huvide esindaja konkreetses poliitikavaldkonnas | Praegune tööandja |
| --- | --- | --- | --- |
| Nina Renshaw | ÜHENDKUNINGRIIK | JAH | European Public Health Alliance – EPHA (Euroopa Rahvatervise Allianss) |

Nimi

Kodakondsus

Sidusrühmade ühiste huvide esindaja konkreetses poliitikavaldkonnas

Praegune tööandja

Nina Renshaw

ÜHENDKUNINGRIIK

JAH

European Public Health Alliance – EPHA (Euroopa Rahvatervise Allianss)

---

| 24.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 92/9 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 92/9

---

Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavad märkused

(2017/C 92/04)

Vastavalt nõukogu määruse (EMÜ) nr 2658/87 (1) artikli 9 lõike 1 punktile a muudetakse Euroopa Liidu kombineeritud nomenklatuuri selgitavaid märkusi (2) järgmiselt:

Leheküljel 95 lisatakse kombineeritud nomenklatuuri alamrubriigi „2103 90 30 Aromaatsed bitterid alkoholisisaldusega 44,2–49,2 % mahust, mis sisaldavad 1,5–6 % massist emajuurt, vürtse ja mitmesuguseid koostisosi ning 4–10 % massist suhkrut, nõudes mahuga kuni 0,5 liitrit“ selgitavate märkuste ning kombineeritud nomenklatuuri alamrubriigi „2104 Supid ja puljongid, valmistised nende valmistamiseks; homogeenitud toidusegud kahest või enamast komponendist“ selgitavate märkuste vahele järgmine tekst:

| „2103 90 90 | Muud

  Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis muidu kuuluksid gruppi 22, kuid on valmistatud kulinaarias kasutamiseks ja on seega sobimatud jookidena tarbimiseks.
  Sellesse alamrubriiki kuuluvad eelkõige „köögialkoholid“, mida kõnekeeles nimetatakse „köögiveiniks“, „köögiportveiniks“, „köögikonjakiks“ või „köögibrändiks“. Köögivein on tavaline või alkoholivabaks muudetud vein või nende kahe segu, millele on lisatud soola või mitmesuguseid maitseainesegusid (nt sool ja pipar), mistõttu need ei sobi joogina tarbimiseks. Tavaliselt sisaldavad need tooted soola vähemalt 5 g/l.“ |
| --- | --- |

„2103 90 90

Muud

Sellesse alamrubriiki kuuluvad tooted, mis muidu kuuluksid gruppi 22, kuid on valmistatud kulinaarias kasutamiseks ja on seega sobimatud jookidena tarbimiseks.

Sellesse alamrubriiki kuuluvad eelkõige „köögialkoholid“, mida kõnekeeles nimetatakse „köögiveiniks“, „köögiportveiniks“, „köögikonjakiks“ või „köögibrändiks“. Köögivein on tavaline või alkoholivabaks muudetud vein või nende kahe segu, millele on lisatud soola või mitmesuguseid maitseainesegusid (nt sool ja pipar), mistõttu need ei sobi joogina tarbimiseks. Tavaliselt sisaldavad need tooted soola vähemalt 5 g/l.“

---

(1)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

1

(2)  ELT C 76, 4.3.2015, lk 1.

2

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Toiduohutusamet

| 24.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 92/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 92/10

---

Kutse sooviavalduste esitamiseks Euroopa Toiduohutusameti juhatuse liikme ametikohale

(2017/C 92/05)

Oodatakse avaldusi Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määrusega (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) asutatud Euroopa Toiduohutusameti juhatuse liikme ametikohale (1). Vabu ametikohti on seitse (juhatus koosneb neljateistkümnest liikmest). Euroopa Toiduohutusamet asub Itaalias Parma linnas.

Euroopa Toiduohutusamet

Euroopa Toiduohutusamet (edaspidi „toiduohutusamet“, „amet“ või „EFSA“) on asutus, mis tegeleb toidu- ja söödaohutuse riskihindamisega Euroopa Liidus. Toiduohutusamet asutati selleks, et anda teaduslikku nõu ja tuge liidu seadusloome ja poliitika kujundamisel kõikides valdkondades, millel võib olla otsene või kaudne mõju toidu- ja söödaohutusele ning ka sellega lähedalt seotud küsimustele loomade tervise ja heaolu ning taimetervise valdkonnas. Amet jagab nende teemade kohta sõltumatut infot ja teavitab ohtudest. Ameti ülesanded hõlmavad ka teadusliku nõu andmist mitmesugustes toidu- ja söödaalaste õigusnormidega seotud valdkondades, sealhulgas uute toidutehnoloogiate, nagu GMOde kohta, kui see on vajalik liidu seadusandluse seisukohast. Toiduohutusametil on usaldusväärse teabeallika maine tänu oma sõltumatusele, arvamuste ja avaliku info teaduslikule kvaliteedile, menetluste läbipaistvusele ja hoolsusele oma ülesannete täitmisel. Lisaks oma spetsialistide meeskonnale toetavad toiduohutusametit pädevate organisatsioonide võrgustikud Euroopa Liidus.

Õigusraamistik

Kooskõlas eespool nimetatud määruse artikliga 25 nimetatakse juhatuse liikmed „nii, et oleks tagatud võimalikult suur pädevus, ulatuslikud asjakohased teadmised ning samas ka võimalikult lai geograafiline jaotumine liidus“. Lisaks peab neljal juhatuse liikmel olema „tarbijaid ja toiduahela muid huvigruppe esindavates organisatsioonides töötamise kogemus“.

Peale selle on eespool nimetatud määruse põhjenduses 40 sätestatud, et „koostöö liikmesriikidega on samuti möödapääsmatu“, ning põhjenduses 41 on märgitud, et „juhatuse koosseis [peab] olema nimetatud nii, et oleks tagatud võimalikult suur pädevus, ulatuslikud asjakohased teadmised, näiteks juhtimise ja avaliku halduse alal, ning võimalikult lai geograafiline jaotumine liidus. See peaks olema hõlpsamini saavutatav juhatuse liikmete määramise teel eri riikidest rotatsiooni korras, ilma et ükski ametikoht oleks ette kindlaks määratud mõne konkreetse liikmesriigi kodanikule“.

Juhatuse roll ja tegevus

Juhatuse kohustused hõlmavad eelkõige:

| — | toiduohutusameti töö üldist jälgimist tagamaks, et amet täidab oma ülesandeid ja kohustusi kooskõlas talle antud volitustega ning sõltumatult ja läbipaistvalt; |
| --- | --- |

—

toiduohutusameti töö üldist jälgimist tagamaks, et amet täidab oma ülesandeid ja kohustusi kooskõlas talle antud volitustega ning sõltumatult ja läbipaistvalt;

| — | komisjoni poolt koostatud kandidaatide nimekirja põhjal tegevdirektori ametissemääramist ja vajadusel tema ametist vabastamist; |
| --- | --- |

—

komisjoni poolt koostatud kandidaatide nimekirja põhjal tegevdirektori ametissemääramist ja vajadusel tema ametist vabastamist;

| — | liikmete määramist teaduskomiteedesse ja komisjonidesse, mis vastutavad toiduohutusameti teaduslike arvamuste esitamise eest; |
| --- | --- |

—

liikmete määramist teaduskomiteedesse ja komisjonidesse, mis vastutavad toiduohutusameti teaduslike arvamuste esitamise eest;

| — | toiduohutusameti iga-aastaste ja mitmeaastaste töökavade ja iga-aastase tegevuse üldaruannete vastuvõtmist; |
| --- | --- |

—

toiduohutusameti iga-aastaste ja mitmeaastaste töökavade ja iga-aastase tegevuse üldaruannete vastuvõtmist;

| — | toiduohutusameti sise-eeskirjade ja finantskorralduse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

—

toiduohutusameti sise-eeskirjade ja finantskorralduse vastuvõtmist.

Juhatus tegutseb avalike ja kinniste koosolekute vormis ning kirjavahetuse teel. EFSA dokumentide, juhatuse kirjavahetuse ning kinniste koosolekute keel on inglise keel. Juhatus tuleb kokku neli kuni kuus korda aastas, enamasti Parmas.

Juhatuse koosseis

Juhatus koosneb 14 liikmest ja komisjoni esindajast, nagu on sätestatud määruse (EÜ) nr 178/2002 (2) artikli 25 lõikes 1. Juhatuse liikmetest neljal peab olema tarbijaid ja toiduahela muid huvirühmi esindavates organisatsioonides töötamise kogemus. Seitsme praeguse juhatuse liikme ametiaeg lõpeb kooskõlas nõukogu otsusega 2014/C 192/02 (3)30. juunil 2018. Ülejäänud seitsme liikme ametiaeg lõpeb kooskõlas nõukogu otsusega 2016/C 223/08 (4)30. juunil 2020.

Juhatuse praeguse koosseisuga saab tutvuda EFSA veebilehel http://www.efsa.europa.eu/en/mb/mbmembers.htm.

Käesoleva kutse eesmärk on uute kandidaatide leidmine nende seitsme juhatuse liikme kohale, kelle ametiaeg lõpeb 30. juunil 2018.

Juhatuse liikme kohale kvalifitseerumine ja valikukriteeriumid

Juhatuse liikmete pädevus peab vastama kõrgeimatele standarditele, neil peavad olema vastavas valdkonnas laialdased teadmised ja soov jääda sõltumatuks.

Ametikohal töötamiseks peavad kandidaadid olema ELi liikmesriigi kodanikud ja tõendama järgmist.

| 1. | Neil on vähemalt 15-aastane kogemus ühes või enamas allpool nimetatud viiest valdkonnast, sealhulgas viieaastane kogemus juhtival tasemel:






  — | sõltumatu teadusnõu ning teadusliku ja tehnilise abi andmine Euroopa Liidu õigusaktide ja suundumuste ettevalmistamisel kõigis valdkondades, millel on otsene või kaudne mõju toidu ja sööda ohutusele; |
| --- | --- | --- |

1.

Neil on vähemalt 15-aastane kogemus ühes või enamas allpool nimetatud viiest valdkonnast, sealhulgas viieaastane kogemus juhtival tasemel:

—

sõltumatu teadusnõu ning teadusliku ja tehnilise abi andmine Euroopa Liidu õigusaktide ja suundumuste ettevalmistamisel kõigis valdkondades, millel on otsene või kaudne mõju toidu ja sööda ohutusele;

| — | juhtimine ja avalik haldus (sh personali-, õigus- ja finantsküsimustes); |
| --- | --- |

—

juhtimine ja avalik haldus (sh personali-, õigus- ja finantsküsimustes);

| — | selliste üldsuundade väljatöötamine, millega tagatakse terviklikkus, sõltumatus, läbipaistvus, tegevuse eetilisus ja tipptasemel teaduslik nõustamine ning säilitatakse huvirühmade usaldus; |
| --- | --- |

—

selliste üldsuundade väljatöötamine, millega tagatakse terviklikkus, sõltumatus, läbipaistvus, tegevuse eetilisus ja tipptasemel teaduslik nõustamine ning säilitatakse huvirühmade usaldus;

| — | avalikkuse tõhus teavitamine teadusuuringutest; |
| --- | --- |

—

avalikkuse tõhus teavitamine teadusuuringutest;

| — | vajaliku sidususe tagamine riski hindamise, riski juhtimise ja riskist teavitamise vahel. |
| --- | --- |

—

vajaliku sidususe tagamine riski hindamise, riski juhtimise ja riskist teavitamise vahel.

| 2. | Neil on vähemalt viieaastane töökogemus toidu- ja söödaohutuse või muudes toiduohutusameti ülesannetega seotud valdkondades, eelkõige loomade tervise ja heaolu, keskkonnakaitse, taimetervise ja taimede toitumise valdkondades. |
| --- | --- |

2.

Neil on vähemalt viieaastane töökogemus toidu- ja söödaohutuse või muudes toiduohutusameti ülesannetega seotud valdkondades, eelkõige loomade tervise ja heaolu, keskkonnakaitse, taimetervise ja taimede toitumise valdkondades.

| 3. | Nad suudavad töötada mitmekeelses, kultuuriliselt mitmekesises ja multidistsiplinaarses keskkonnas. |
| --- | --- |

3.

Nad suudavad töötada mitmekeelses, kultuuriliselt mitmekesises ja multidistsiplinaarses keskkonnas.

| 4. | Nad kohustuvad tegutsema sõltumatult.
  Neilt eeldatakse eetilist käitumist, ausust, sõltumatust, erapooletust ja diskreetsust ning seda, et nad ei lähtu isiklikest huvidest ning väldivad huvide konflikti tekitavaid olukordi. |
| --- | --- |

4.

Nad kohustuvad tegutsema sõltumatult.

Neilt eeldatakse eetilist käitumist, ausust, sõltumatust, erapooletust ja diskreetsust ning seda, et nad ei lähtu isiklikest huvidest ning väldivad huvide konflikti tekitavaid olukordi.

Kandidaatide hindamisel lähtutakse järgmistest kriteeriumidest, võrreldes nende varasemaid tulemusi ja seda, kuivõrd nad on pühendunud tegutsema sõltumatult:

| — | teadmised ja oskused ühes või enamas eespool nimetatud pädevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

—

teadmised ja oskused ühes või enamas eespool nimetatud pädevusvaldkonnas;

| — | teadmised toidu- ja söödaohutuse valdkonnas või mõnes muus toiduohutusameti tegevusvaldkonnas; |
| --- | --- |

—

teadmised toidu- ja söödaohutuse valdkonnas või mõnes muus toiduohutusameti tegevusvaldkonnas;

| — | suutlikkus töötada mitmekeelses, kultuuriliselt mitmekesises ja multidistsiplinaarses keskkonnas. |
| --- | --- |

—

suutlikkus töötada mitmekeelses, kultuuriliselt mitmekesises ja multidistsiplinaarses keskkonnas.

Esialgse valiku läbinud kandidaate hinnatakse ka juhatuse koosseisule seatavate nõuete alusel. Juhatus peaks

| — | olema selline, et juhatuse liikmete teadmised on omavahel hästi tasakaalustatud; |
| --- | --- |

—

olema selline, et juhatuse liikmete teadmised on omavahel hästi tasakaalustatud;

| — | olema võimalikult laialdase geograafilise jaotusega, mis saavutatakse eri rahvuste rotatsiooni teel juhatuse liikmete hulgas. |
| --- | --- |

—

olema võimalikult laialdase geograafilise jaotusega, mis saavutatakse eri rahvuste rotatsiooni teel juhatuse liikmete hulgas.

Kandidaadid peavad täitma Interneti teel avalduse vormi ja huvide deklaratsiooni vormi, mis hõlmab konkreetsete kohustuste ja huvide deklaratsiooni ja selle õigsuse kirjalikku kinnitust. Kui nõukogu on kandidatuuri kinnitanud, peavad juhatuse liikmed esitama igal aastal kirjaliku huvide deklaratsiooni ning teatama igal juhatuse koosolekul mistahes huvidest, mida võidakse pidada nende sõltumatust kahjustavaks seoses päevakorras olevate küsimustega.

Huvide deklaratsiooni eesmärk on tõendada, et kandidaat on võimeline täitma EFSA juhatuse liikme ülesandeid kooskõlas EFSA sise-eeskirjadega sõltumatuse kohta (http://www.efsa.europa.eu/en/values/independence.htm) ning EFSA juhatuse ametialase käitumise juhendiga (Code of Conduct of the EFSA Management Board). Neis eeskirjades on sätestatud, et juhatuse liikmed peavad hoiduma osalemisest tegevustes, mille tulemusena võiks tekkida huvide konflikt või mis võiks tekitada üldsuse jaoks huvide konflikti kahtluse.

Arvesse võetakse selliste juhatuse liikmeks kandideerijate eriolukorda, kelle taust on seotud organisatsioonidega, mis esindavad tarbijate või muude toiduahelaga seonduvate huvirühmade huve. Vt allpool jaotist „Tarbijaid või toiduahela muid huvirühmi esindavates organisatsioonides töötamise kogemusega juhatuse liikmed“.

Osalemine juhatuse koosolekutel/Hüvitised

Liikmete oluliseks kohustuseks on osaleda juhatuse koosolekutel. Neil palutakse avalduses kinnitada oma valmisolekut juhatuse töös aktiivselt osaleda. Eeldatavalt tuleb juhatus kokku neli kuni kuus korda aastas. Juhatuse liikmetele tasu ei maksta, ent neile hüvitatakse tavalised reisikulud ja nad saavad päevaraha. Majutuskulud tasub EFSA otse. Juhatuse liikmed saavad koosolekul osalemise eest hüvitist ka hüvituskorra artikli 3 kohaselt, milles on öeldud, et: „Koosolekul osalemise täispäeva eest makstakse hüvitist 385 eurot. Pool päeva kestva koosoleku või koosolekul osalemise poole päeva eest makstakse hüvitist pool sellest summast.“

Tarbijaid või toiduahela muid huvirühmi esindavates organisatsioonides töötamise kogemusega juhatuse liikmed

Kandidaatidel palutakse märkida, kas nende avaldust peaks käsitlema sooviavaldusena tarbijaid või toiduahela muid huvirühmi esindavates organisatsioonides töötamise kogemusega juhatuse liikme kohale (neid kohti on neli), ning esitada selle kohta põhjendused. Põhjendustes tuleks esitada üksikasjad tarbijaid või toiduahela muid huvirühmi esindavates organisatsioonides tegutsemise kogemuse kohta.

Ametisse määramine ja ametiaeg

Välja arvatud komisjoni esindaja puhul, kelle määrab ametisse komisjon, määrab juhatuse liikmed komisjoni poolt käesoleva sooviavalduste esitamise kutse alusel koostatud nimekirja põhjal ametisse nõukogu koostöös Euroopa Parlamendiga. Ametiaeg kestab neli aastat ja seda võib üks kord pikendada. Avalduse esitajatel tuleks arvesse võtta, et komisjoni nimekiri avalikustatakse, kuid neil on õigus oma nime avalikustamisest keelduda. Selleks tuleb neil pöörduda komisjoni poole aadressil, mis on esitatud käesoleva sooviavalduste esitamise kutse isikuandmete kaitset käsitlevas osas (vt ka punkti „Isikuandmete kaitse“). Selle õiguse kasutamine ei mõjuta kandidaadile antavat hinnangut. Komisjoni nimekirjas olevatel isikutel, keda ametisse ei määrata, võidakse paluda osaleda reservnimekirjas, mida kasutatakse vajaduse korral, et asendada liikmeid, kes ei saa oma ametiaega lõpuni teenida.

Võrdsed võimalused

Väga hoolikalt välditakse mis tahes vormis diskrimineerimist ning naisi julgustatakse avaldusi esitama.

Avalduse esitamine ja tähtaeg

Avaldused peavad vastama allpool kirjeldatud nõuetele; vastasel juhul ei võeta neid arvesse.

| 1) | Kandideerimisest huvitatutel palutakse esitada taotlus elektrooniliselt, kasutades veebisaiti https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.
  Elektroonilisele kandideerimisavaldusele tuleb lisada kaks dokumenti:






  a) | huvide deklaratsioon, mille vorm on kättesaadav veebisaidil https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en. |
| --- | --- | --- |

1)

Kandideerimisest huvitatutel palutakse esitada taotlus elektrooniliselt, kasutades veebisaiti https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

Elektroonilisele kandideerimisavaldusele tuleb lisada kaks dokumenti:

a)

huvide deklaratsioon, mille vorm on kättesaadav veebisaidil https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

| b) | elulookirjeldus (vähemalt 1,5 lehekülge, aga mitte rohkem kui 3 lehekülge). |
| --- | --- |

b)

elulookirjeldus (vähemalt 1,5 lehekülge, aga mitte rohkem kui 3 lehekülge).

| 2) | Kui elektrooniline kandideerimisavaldus on esitatud, siis registreerib süsteem selle avalduse ja paneb sellele registreerimisnumbri. Kui avaldus registreerimisnumbrit ei saa, on see avaldus registreerimata.
  Tehniliste probleemide korral saatke palun e-kiri aadressile sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Avalduse menetlemise käiku ei saa Interneti teel jälgida. |
| --- | --- |

2)

Kui elektrooniline kandideerimisavaldus on esitatud, siis registreerib süsteem selle avalduse ja paneb sellele registreerimisnumbri. Kui avaldus registreerimisnumbrit ei saa, on see avaldus registreerimata.

Tehniliste probleemide korral saatke palun e-kiri aadressile sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu. Avalduse menetlemise käiku ei saa Interneti teel jälgida.

| 3) | Avaldus, huvide deklaratsioon, elulookirjeldus ja neid täiendavad dokumendid peavad olema kirjutatud ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles. Samas oleks valikumenetluse hõlbustamiseks soovitatav (kuid mitte kohustuslik) lisada kokkuvõte kogemuste ja muu asjakohase info kohta inglise keeles. Kõiki avaldusi käsitletakse konfidentsiaalsena. Lisadokumendid tuleb esitada hiljem vastavalt nõudmisele. |
| --- | --- |

3)

Avaldus, huvide deklaratsioon, elulookirjeldus ja neid täiendavad dokumendid peavad olema kirjutatud ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles. Samas oleks valikumenetluse hõlbustamiseks soovitatav (kuid mitte kohustuslik) lisada kokkuvõte kogemuste ja muu asjakohase info kohta inglise keeles. Kõiki avaldusi käsitletakse konfidentsiaalsena. Lisadokumendid tuleb esitada hiljem vastavalt nõudmisele.

| 4) | Kui te soovite esitada oma avalduse ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles, mis ei ole inglise keel, siis võite täita avalduse selles keeles või võtta e-posti teel (sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu) sekretariaadiga ühendust ja paluda endale saata avalduse vorm selles keeles. Teile saadakse avaldus Wordi formaadis. |
| --- | --- |

4)

Kui te soovite esitada oma avalduse ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles, mis ei ole inglise keel, siis võite täita avalduse selles keeles või võtta e-posti teel (sante-call-management-board-efsa@ec.europa.eu) sekretariaadiga ühendust ja paluda endale saata avalduse vorm selles keeles. Teile saadakse avaldus Wordi formaadis.

| 5) | Kõiki huvide deklaratsioone käsitletakse konfidentsiaalsena. |
| --- | --- |

5)

Kõiki huvide deklaratsioone käsitletakse konfidentsiaalsena.

| 6) | Avalduse esitamise lõpptähtaeg on 19. mail 2017 Brüsseli aja järgi kell 12.00 päeval. |
| --- | --- |

6)

Avalduse esitamise lõpptähtaeg on 19. mail 2017 Brüsseli aja järgi kell 12.00 päeval.

| 7) | Avaldus peab olema täielik ja selle esitamise tähtajast tuleb kinni pidada. Kandidaatidel soovitatakse tungivalt avalduste esitamist mitte viimastele päevadele jätta, sest internetiühenduse mistahes rikke korral võib taotluse tähtajaks esitamine ebaõnnestuda. Kui kandideerimisavalduste esitamise tähtaeg on möödas, siis avaldusi enam vastu ei võeta. |
| --- | --- |

7)

Avaldus peab olema täielik ja selle esitamise tähtajast tuleb kinni pidada. Kandidaatidel soovitatakse tungivalt avalduste esitamist mitte viimastele päevadele jätta, sest internetiühenduse mistahes rikke korral võib taotluse tähtajaks esitamine ebaõnnestuda. Kui kandideerimisavalduste esitamise tähtaeg on möödas, siis avaldusi enam vastu ei võeta.

| 8) | E-kirja teel saadetud avaldusi, mis vastavad 3. punktis kirjeldatud nõuetele, võetakse vastu. Posti teel, faksiga saadetud või ise kohale toodud avaldusi üldjuhul vastu ei võeta, samuti ei võeta vastu otse Euroopa Toiduohutusametile adresseeritud avaldusi. |
| --- | --- |

8)

E-kirja teel saadetud avaldusi, mis vastavad 3. punktis kirjeldatud nõuetele, võetakse vastu. Posti teel, faksiga saadetud või ise kohale toodud avaldusi üldjuhul vastu ei võeta, samuti ei võeta vastu otse Euroopa Toiduohutusametile adresseeritud avaldusi.

| 9) | Avalduse esitamisega nõustuvad kandideerijad käesolevas sooviavalduste esitamise kutses ja selles viidatud dokumentides kirjeldatud menetluste ja tingimustega. Oma avalduse koostamisel ei ole avalduse esitajatel mingil juhul lubatud viidata varasemates avaldustes esitatud mis tahes liiki dokumentidele (näiteks varasemate avalduste koopiaid ei võeta arvesse). Mis tahes nõutud andmete väär esitamine võib tuua kaasa käesolevast konkursist väljajätmise. |
| --- | --- |

9)

Avalduse esitamisega nõustuvad kandideerijad käesolevas sooviavalduste esitamise kutses ja selles viidatud dokumentides kirjeldatud menetluste ja tingimustega. Oma avalduse koostamisel ei ole avalduse esitajatel mingil juhul lubatud viidata varasemates avaldustes esitatud mis tahes liiki dokumentidele (näiteks varasemate avalduste koopiaid ei võeta arvesse). Mis tahes nõutud andmete väär esitamine võib tuua kaasa käesolevast konkursist väljajätmise.

| 10) | Kõiki käesolevas osalemiskutses osalevaid kandidaate teavitatakse valikumenetluse tulemustest. |
| --- | --- |

10)

Kõiki käesolevas osalemiskutses osalevaid kandidaate teavitatakse valikumenetluse tulemustest.

Isikuandmete kaitse

Komisjon tagab, et kandidaatide isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5). Eelkõige kohaldatakse määrust kõnealuste andmete konfidentsiaalsuse ja turvalisuse tagamiseks. Käesoleva sooviavalduste esitamise kutse raames toimuva isikuandmete töötlemise ulatuse, eesmärgi ja vahendite kohta üksikasjalikuma teabe saamiseks palutakse kandidaatidel tutvuda käesoleva sooviavalduste esitamise kutsega seotud konfidentsiaalsusavaldusega, mis on avaldatud sooviavalduste esitamise kutse veebilehel järgmisel aadressil: https://ec.europa.eu/food/efsa/management-board_en.

---

(1)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

(2)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 13.

(3)  ELT C 192, 21.6.2014, lk 2.

(4)  ELT C 223, 21.6.2010, lk 7.

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 24.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 92/14 |
| --- | --- | --- | --- |

24.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 92/14

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2017/C 92/06)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„THYM DE PROVENCE“

ELi nr: FR-PGI-0005-01364 – 18.9.2015

KPN ( ) KGT ( X )

1.   Nimetus(ed)

„Thym de Provence“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.8. Asutamislepingu I lisas loetletud muud tooted (vürtsid jne)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

„Thym de Provence“ on huulõieliste perekonnas liiki Thymus vulgaris L. kuuluv aromaatne taim (aed-liivatee). Aed-liivatee on tavaliselt püstjas 10–30 cm kõrgune aromaatne ja okslik püsik, mille alumised oksakesed on puitunud ning mis kasvab väga tihedate puhmaste või põõsastena.

Igihaljad lehed, mis on aastaajast sõltuvalt hallid või rohelised, ning noored oksakesed ja tupplehed on kaetud eeterliku õliga täidetud näärmetega. See eeterlik õli kuulub fenoolide hulka, koosnedes peamiselt karvakroolist (vähemalt 15 %), tümoolist ning paratsümeenist (fenoolide lähteaine).

Mitmeaastast taime „Thym de Provence“ kasvatatakse avamaal või seda korjatakse heakskiidetud looduslikust kasvukohast.

Toodet „Thym de Provence“ valmistatakse järgmistest sortidest: VP 83 (tüümianipopulatsioon), Carvalia, Thymlia.

Lubatud sortide nimekirja võib muuta muutmisprotokolli alusel, mille eesmärk on tagada järgmised omadused:

| — | fenoolne profiil (karvakrooli, tümooli ja paratsümeenisisaldus > 50 %); |
| --- | --- |

—

fenoolne profiil (karvakrooli, tümooli ja paratsümeenisisaldus > 50 %);

| — | karvakroolisisaldus vähemalt 15 %; |
| --- | --- |

—

karvakroolisisaldus vähemalt 15 %;

| — | sirge ja puine taim. |
| --- | --- |

—

sirge ja puine taim.

Pärast iga muudatust jagatakse loetelu tootjatele, samuti kontrolliasutustele ja pädevatele järelvalveasutustele.

Toodet „Thym de Provence“ turustatakse kuivatatud või külmutatud lehtedena või värskete või kuivatatud oksakestena. oksakesi võib turustada lahtiselt või kimbuna.

Tootel on järgmised omadused:

| — | sõltumata turustusviisist on eeterliku õli karvakroolisisaldus vähemalt 15 %. |
| --- | --- |

—

sõltumata turustusviisist on eeterliku õli karvakroolisisaldus vähemalt 15 %.

Lisaks sõltuvalt turustusviisist:

| — | värskete oksakeste puhul: pikkus maksimaalselt 16 cm; |
| --- | --- |

—

värskete oksakeste puhul: pikkus maksimaalselt 16 cm;

| — | kuivatatud oksakeste puhul: pikkus maksimaalselt 16 cm ja niiskusesisaldus maksimaalselt 12 %; |
| --- | --- |

—

kuivatatud oksakeste puhul: pikkus maksimaalselt 16 cm ja niiskusesisaldus maksimaalselt 12 %;

| — | kuivatatud lehtede puhul: niiskusesisaldus maksimaalselt 12 %, oksakeste osakaal maksimaalselt 4 % ja peenosakesi maksimaalselt 2 %; |
| --- | --- |

—

kuivatatud lehtede puhul: niiskusesisaldus maksimaalselt 12 %, oksakeste osakaal maksimaalselt 4 % ja peenosakesi maksimaalselt 2 %;

| — | külmutatud lehtede puhul: oksakeste osakaal maksimaalselt 4 % ja peenosakesi maksimaalselt 2 %. |
| --- | --- |

—

külmutatud lehtede puhul: oksakeste osakaal maksimaalselt 4 % ja peenosakesi maksimaalselt 2 %.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

—

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Toimingud, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas, on saagikoristus, töötlus (kuivatamine/peksmine, sorteerimine, külmutamine) ja kimpu sidumine.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Toote „Thym de Provence“ tarbimisse antavatel pakenditel olev märgis peab lisaks kehtivate õigusaktidega nõutavale teabele hõlmama kuupäeva „Parim enne“ ning märget sertifitseerimisasutuse nime ja aadressiga, millele eelneb märge „Sertifitseerimisasutus“ („certifié par“).

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Vaucluse’i departemang: kõik kommuunid

Bouches du Rhône’i departemang:

| — | kantonid tervikuna: Aix-en-Provence (1 ja 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1–10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 ja 2), Trets, Vitrolles |
| --- | --- |

—

kantonid tervikuna: Aix-en-Provence (1 ja 2), Allauch, Aubagne, Berre-l'Étang, Châteaurenard, Ciotat, Gardanne, Marignane, Marseille (1–10), Martigues, Pélissanne, Salon-de-Provence (1 ja 2), Trets, Vitrolles

| — | kanton Istres, välja arvatud kommuun Fos-sur-Mer |
| --- | --- |

—

kanton Istres, välja arvatud kommuun Fos-sur-Mer

Gardi departemang:

| — | kantonid tervikuna: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon |
| --- | --- |

—

kantonid tervikuna: Bagnols-sur-Cèze, Pont-Saint-Esprit, Redessan, Roquemaure, Uzès, Villeneuve-lès-Avignon

| — | kanton Alès-2: kommuunid Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues |
| --- | --- |

—

kanton Alès-2: kommuunid Belvézet, Bouquet, Fons-sur-Lussan, Lussan, Seynes, Vallérargues

| — | kanton Alès-3: kommuun Castelnau-Valence |
| --- | --- |

—

kanton Alès-3: kommuun Castelnau-Valence

| — | kanton Beaucaire, välja arvatud kommuunid Bellegarde, Fourques |
| --- | --- |

—

kanton Beaucaire, välja arvatud kommuunid Bellegarde, Fourques

| — | kanton Marguerittes: kommuunid Manduel, Marguerittes, Poulx |
| --- | --- |

—

kanton Marguerittes: kommuunid Manduel, Marguerittes, Poulx

| — | kanton Rousson: kommuunid Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux |
| --- | --- |

—

kanton Rousson: kommuunid Barjac, Méjannes-le-Clap, Saint-Jean-de-Maruéjols-et-Avéjan, Saint-Privat-de-Champclos, Tharaux

Alpes de Haute Provence’i departemang:

| — | kantonid tervikuna: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1–3), Oraison, Reillanne, Valensole |
| --- | --- |

—

kantonid tervikuna: Château-Arnoux-Saint-Auban, Forcalquier, Manosque (1–3), Oraison, Reillanne, Valensole

| — | kanton Digne-les-Bains-2, välja arvatud kommuunid Champtercier, Digne-les-Bains |
| --- | --- |

—

kanton Digne-les-Bains-2, välja arvatud kommuunid Champtercier, Digne-les-Bains

| — | kanton Sisteron, välja arvatud kommuunid d’Authon, Saint-Geniez |
| --- | --- |

—

kanton Sisteron, välja arvatud kommuunid d’Authon, Saint-Geniez

| — | kanton Riez: kommuunid Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs |
| --- | --- |

—

kanton Riez: kommuunid Bras-d'Asse, Le Castellet, Le Chaffaut-Saint-Jurson, Entrevennes, Estoublon, Mézel, Moustiers-Sainte-Marie, Puimichel, Puimoisson, Riez, Roumoules, Saint-Jeannet, Saint-Julien-d'Asse, Saint-Jurs

| — | kanton Seyne: kommuunid Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh |
| --- | --- |

—

kanton Seyne: kommuunid Claret, Melve, Sigoyer, Thèze, Valernes, Vaumeilh

Ardèche’i departemang:

| — | kanton Bourg-Saint-Andéol tervikuna |
| --- | --- |

—

kanton Bourg-Saint-Andéol tervikuna

| — | kanton Pouzin: kommuun Rochemaure |
| --- | --- |

—

kanton Pouzin: kommuun Rochemaure

| — | kanton Teil: kommuunid Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères |
| --- | --- |

—

kanton Teil: kommuunid Alba-la-Romaine, Aubignas, Saint-Andéol-de-Berg, Saint-Maurice-d'Ibie, Saint-Thomé, Le Teil, Valvignères

| — | kanton Vallon-Pont-d'Arc: kommuunid Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze |
| --- | --- |

—

kanton Vallon-Pont-d'Arc: kommuunid Labastide-de-Virac, Orgnac-l'Aven, Saint-Remèze

Vari departemang:

| — | kantonid tervikuna: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 ja 2), Solliès-Pont, Toulon (1–4) |
| --- | --- |

—

kantonid tervikuna: Brignoles, Draguignan, Garde, Garéoult, Hyères, Ollioules, Saint-Cyr-sur-Mer, Saint-Maximin-la-Sainte-Baume, Seyne-sur-Mer (1 ja 2), Solliès-Pont, Toulon (1–4)

| — | kanton La Crau: kommuunid Hyères, La Crau |
| --- | --- |

—

kanton La Crau: kommuunid Hyères, La Crau

| — | kanton Flayosc, välja arvatud kommuunid Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance |
| --- | --- |

—

kanton Flayosc, välja arvatud kommuunid Bargème, Bargemon, Brenon, Châteauvieux, Claviers, Comps-sur-Artuby, La Bastide, Le Bourguet, La Martre, La Roque-Esclapon, Trigance

| — | kanton Luc, välja arvatud kommuunid Collobrières, La Garde-Freinet |
| --- | --- |

—

kanton Luc, välja arvatud kommuunid Collobrières, La Garde-Freinet

| — | kanton Vidauban, välja arvatud kommuun: Le Muy |
| --- | --- |

—

kanton Vidauban, välja arvatud kommuun: Le Muy

Hautes Alpes’i departemang:

| — | kanton Laragne-Montéglin tervikuna |
| --- | --- |

—

kanton Laragne-Montéglin tervikuna

| — | kanton Serres: kommuunid Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux |
| --- | --- |

—

kanton Serres: kommuunid Le Bersac, Bruis, Chanousse, L’Épine, Étoile-Saint-Cyrice, Eyguians, Lagrand, Méreuil, Montclus, Montjay, Montmorin, Montrond, Moydans, Nossage-et-Bénévent, Orpierre, Ribeyret, Rosans, Saint-André-de-Rosans, Sainte-Colombe, Sainte-Marie, Saint-Genis, Saléon, Savournon, Serres, Sorbiers, Trescléoux

Drôme'i departemang:

| — | kantonid tervikuna: Grignan, Tricastin, Montélimar-2 |
| --- | --- |

—

kantonid tervikuna: Grignan, Tricastin, Montélimar-2

| — | kanton Dieulefit, välja arvatud kommuunid Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas |
| --- | --- |

—

kanton Dieulefit, välja arvatud kommuunid Bézaudun-sur-Bîne, Bourdeaux, Bouvières, Comps, Crupies, Félines-sur-Rimandoule, Francillon-sur-Roubion, Mornans, Le Poët-Célard, Les Tonils, Orcinas, Rochebaudin, Saou, Soyans, Truinas

| — | kanton Nyons et Baronnies, välja arvatud kommuun Chaudebonne |
| --- | --- |

—

kanton Nyons et Baronnies, välja arvatud kommuun Chaudebonne

| — | kanton Diois: kommuunid La Motte-Chalancon, Rottier |
| --- | --- |

—

kanton Diois: kommuunid La Motte-Chalancon, Rottier

| — | kanton Montélimar-1: kommuunid Ancône, Montélimar, Savasse |
| --- | --- |

—

kanton Montélimar-1: kommuunid Ancône, Montélimar, Savasse

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafilise piirkonna eripära

Toote „Thym de Provence“ geograafiline piirkond asub Provence’i territooriumil Prantsusmaa kaguosas.

Valdavaks on erineva tihedusega savi- ja lubjakivimullad. See võimaldab vihmal hõlpsalt pinnasesse imbuda või nõrguda ja ära voolata. Pinnas on tihtipeale kivine. Provence’ile on tüüpilised avatud, lubjarikkad, kuivad ja päikeselised alad, nn gariigid.

Geograafilist piirkonda iseloomustab ka vahemereline kliima, millele on omased kuumad ja kuivad suved ning leebed talved. Päikesepaistet on palju ja pikalt ning sellega kaasneb mõnikord sage ja püsiv põhja-/loodetuul (mistraal), mis hoiab õhuniiskuse madalana. Provence’i talvesid iseloomustavad harvad külmaperioodid, mis on üldiselt lühikesed ja leebed.

Samuti on geograafilisele piirkonnale omane fenooli- ja karvakroolirikka aed-liivatee rohke looduslik kasv, moodustades peaaegu üheliigilisi kasvukohti, mis levivad enam-vähem ringjate laikudena.

Siiani harrastatava loodusliku aed-liivatee korjamise pika traditsiooni ning aed-liivatee kuivatamise, sorteerimise ja kimpu sidumise ammuste tavade tulemusel on geograafilise piirkonna tootjad välja kujundanud spetsiifilise oskusteabe.

Toote „Thym de Provence“ valmistajad on hoolitsenud selle eest, et piirkonnas kasvav looduslik tüümian paljuneks fenoolirikast (mille eeterlik õli sisaldab üle 15 % karvakrooli) aed-liivateed soosiva sordiaretuse toel.

Lisaks piiravad kasvatajad haritavatel maatükkidel niisutamist, tagades sellega looduslikele tingimustele lähedase tootmisviisi.

Haritavate maatükkide kasutamist piiratakse, kuna alates taime teatavast vanusest muutuvad oksakesed liiga jämedaks ja lehtede suhe puidu (suurte oksakeste) kaalu muutub ebapiisavaks. Loodusliku aed-liivatee puhul hindavad korjajad osavalt taimede suurust, et tagada sama tulemus.

Muu hulgas pööravad tootjad suurt tähelepanu optimaalsele saagikoristusajale ning aed-liivatee õhurikastele säilitustingimustele enne töötlemist või kuivatamist, kasutades ära geograafilise piirkonna kuiva kliimat.

Töötlemise puhul seisneb tootjate oskusteave peamiselt kiires saagikoristusjärgses töötluses (kuivatatud lehtedena turustatava aed-liivatee puhul kuivatamises ja külmutatuna turustatava aed-liivatee puhul külmutamises).

Ka kuivatamisel on niiskusesisalduse reguleerimisel oluline roll: see võimaldab toodet hiljem töödelda, seda seejuures kahjustamata: ebapiisavalt kuivatatud aed-liivateed ei ole võimalik õigesti töödelda (lehed ei tule oksakeste küljest lahti), ülemäärase kuivatamise puhul tekib peksul liiga palju oksakesepuru. Kuivatamisetapis võetakse arvesse valitsevaid klimaatilisi tingimusi, mis avaldavad mõju toote omadustele ja säilivusele. See põhineb tõelisel oskusteabel ning spetsiifiliste seadmete kasutamisel (värske tooraine visuaalne hindamine, spetsiifiline sorteerimine partiide kaupa jne).

Ka kimpudesse sidumise puhul kasutavad tootjad spetsiifilist oskusteavet, hinnates toote niiskusesisaldust, et piirata lehtede kadu ja kvaliteedi halvenemist. Selline oskusteave annab ootuspärase kvaliteediga lõpptoote saamiseks vajaliku baasi.

Provence’i tootjad kasutavad tänu spetsiifilistele vahenditele ja kogemusele eriti tõhusaid ja rangeid sorteerimismeetodeid. Toote hea tundmine võimaldab neil välja selgitada aed-liivatee optimaalse sorteerimise tagamiseks vajalikud vahendid, sorteerides suurimas võimalikus ulatuses välja soovimatud osakesed.

Toote eripära

Tootele „Thym de Provence“ on omane iseloomulik tugev lõhn ja maitse, mis on kuum ja terav.

Ta eristub teistest aed-liivatee sortidest, mis on valdavalt „mahedad“ ja laiatarbesordid, mille kemotüüpi iseloomustab puhas tümool ja nõrgem aroom, samuti vähemal määral ka tsineooli sisaldavatest sortidest (Thymus mastichina L. cineolifera).

Muud toote „Thym de Provence“ iseloomulikud omadused on järgmised: puhtus, ühetaolised lehed, peaaegu täielik puhtus (lehtedena aed-liivatee puhul).

Kimpudena turustamise puhul on need korrapärased, ilusa kujuga ja leherikkad.

Kõik eespool osutatud aspektid tagavadki toote „Thym de Provence“ hea maine.

Põhjuslik seos

Aed-liivatee „Thym de Provence“ looduslikku kasvu ja temaga seonduvat kultuuri toetavad geograafilise piirkonna hea veeläbilaskevõimega pinnas koos temperatuurirežiimiga. Heades tingimustes kasvamiseks ja tugeva aroomi väljakujunemiseks vajab „Thym de Provence“ soojust ja päikesepaistet, mida geograafilise piirkonna kliima pakub.

Sellele kliimale spetsiifilised traditsioonilised aretatud sordid eritavad rikkalikult äärmiselt spetsiifilist karvakroolirikast eeterlikku õli, mis rõhutab tootele „Thym de Provence“ omast kuuma ja teravat aroomi. Lehtede eeterliku õli suur karvakroolisisaldus on taime keskkonnakohastumuse (vastupidavus suurele suvisele kuivusele) sekundaarne omadus.

Kontrollitud niisutamine lubab piirata rohukasvu (mõjutab lõpptoote kvaliteeti) ja säilitada looduslikele tingimustele lähedased madala niiskusega tingimused.

Optimaalses etapis saagikoristus tootjate poolt avaldab mõju aroomi parimale võimalikule avaldumisele, aga ühtlasi ka toote „Thym de Provence“ puhtusele.

Kiire saagikoristusjärgne kuivatamine või külmutamine ning õhurikkad säilitustingimused tagavad ühtlase värviga aed-liivatee ja aroomi kinnistumise. Neis olulistes etappides tuleb kasuks piirkonna tootjate kogemus, eelkõige võime visuaalselt kiirelt hinnata äsjakorjatud toorme kvaliteeti.

Toote „Thym de Provence“ puhtus tagatakse oskusteabega, mis seondub saagikoristus- ja sorteerimisetappidega, millel on oluline roll suurema osa oksakeste eemaldamisel ja puru tekkimise piiramisel.

Toode „Thym de Provence“ korrapärastes, kauni kujuga ja leherikastes kimpudes tugineb oskusteabele, mis väljendub suurte oksakeste eemaldamises ja niiskuse hindamises, et leida selle toimingu tegemiseks õige aeg.

Provence’i aed-liivatee ning toote „Thym de Provence“ erilised lõhna- ja maitseomadused on leidnud oma kindla koha ka kirjanduses: alates Plinius Vanemast I sajandil ja lõpetades kaasaegsete autoritega (nt Marcel Pagnol (Les Bucoliques, Grasset, 1958)). „Thym de Provence“ on Provence’i gastronoomiapärandi tugisammas ning toodet turustatakse laialdaselt eri kujul.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDC-IGP-ThymdeProvence.pdf

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---