# Euroopan unionin L 85/2021

| | ISSN 1977-0812 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | L 85 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Lainsäädäntö | 64. vuosikerta12. maaliskuu 2021 |

ISSN 1977-0812

Euroopan unionin

virallinen lehti

L 85

Suomenkielinen laitos

Lainsäädäntö

64. vuosikerta12. maaliskuu 2021

---

| Sisältö | | II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset | Sivu |
| --- | --- | --- | --- |
| | | ASETUKSET |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/435, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen toimenpideohjelmien mallien muuttamisesta tuen myöntämiseksi temaattisen tavoitteen Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen puitteissa | 1 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/436, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/207 muuttamisesta Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevien täytäntöönpanokertomusten mallin osalta | 73 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/437, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 muuttamisesta taloudellisten tietojen toimittamista koskevaan malliin, rahoitusvälineitä koskevia lisätietoja sisältävän maksatushakemuksen malliin ja tilityksen malliin tehtävien muutosten osalta | 107 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/438, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 184/2014 muuttamisesta uuden temaattisen tavoitteen lisäämiseksi Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukitoimien luokkia koskevaan nimikkeistöön | 147 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/439, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 muuttamisesta uuden temaattisen tavoitteen lisäämiseksi EAKR:stä, ESR:stä ja koheesiorahastosta tuettavien Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen tukitoimien luokkia koskevaan nimikkeistöön | 149 |
| | * | Komission asetus (EU) 2021/440, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2021, Portugalin lipun alla purjehtivien alusten pohjoisen kannan valkotonnikalan kalastuksen kieltämisestä Atlantin valtamerellä linjan 5° N pohjoispuolella | 151 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/441, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella | 154 |
| | * | Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/442, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2021, vientiluvan edellyttämisestä tiettyjen tuotteiden viennissä | 190 |
| | | PÄÄTÖKSET |
| | * | Neuvoston päätös (EU) 2021/443, annettu 18 päivänä helmikuuta 2021, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetussa kumppanuusneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisen väliaikaisen soveltamisen päättymispäivään | 198 |

Sisältö

II   Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

Sivu

ASETUKSET

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/435, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021, komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen toimenpideohjelmien mallien muuttamisesta tuen myöntämiseksi temaattisen tavoitteen Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen puitteissa

1

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/436, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/207 muuttamisesta Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevien täytäntöönpanokertomusten mallin osalta

73

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/437, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 muuttamisesta taloudellisten tietojen toimittamista koskevaan malliin, rahoitusvälineitä koskevia lisätietoja sisältävän maksatushakemuksen malliin ja tilityksen malliin tehtävien muutosten osalta

107

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/438, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 184/2014 muuttamisesta uuden temaattisen tavoitteen lisäämiseksi Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukitoimien luokkia koskevaan nimikkeistöön

147

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/439, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 muuttamisesta uuden temaattisen tavoitteen lisäämiseksi EAKR:stä, ESR:stä ja koheesiorahastosta tuettavien Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen tukitoimien luokkia koskevaan nimikkeistöön

149

*

Komission asetus (EU) 2021/440, annettu 8 päivänä maaliskuuta 2021, Portugalin lipun alla purjehtivien alusten pohjoisen kannan valkotonnikalan kalastuksen kieltämisestä Atlantin valtamerellä linjan 5° N pohjoispuolella

151

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/441, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2021, lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella

154

*

Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/442, annettu 11 päivänä maaliskuuta 2021, vientiluvan edellyttämisestä tiettyjen tuotteiden viennissä

190

PÄÄTÖKSET

*

Neuvoston päätös (EU) 2021/443, annettu 18 päivänä helmikuuta 2021, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetussa kumppanuusneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisen väliaikaisen soveltamisen päättymispäivään

198

| FI | Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.
  Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä. |
| --- | --- |

FI

Säädökset, joiden otsikot on painettu laihalla kirjasintyypillä, ovat maatalouspolitiikan alaan kuuluvia juoksevien asioiden hoitoon liityviä säädöksiä, joiden voimassaoloaika on yleensä rajoitettu.

Kaikkien muiden säädösten otsikot on painettu lihavalla kirjasintyypillä ja merkitty tähdellä.

---

II Muut kuin lainsäätämisjärjestyksessä hyväksyttävät säädökset

ASETUKSET

| 12.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/1

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/435,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021,

komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 muuttamisesta siltä osin kuin on kyse Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen toimenpideohjelmien mallien muuttamisesta tuen myöntämiseksi temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” puitteissa

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) ja erityisesti sen 96 artiklan 9 kohdan,

ottaa huomioon Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (2), ja erityisesti sen 8 artiklan 11 kohdan,

on kuullut Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 288/2014 (3) vahvistetaan Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien mallit. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksessa (EU) N:o 288/2014 (3) vahvistetaan Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien mallit.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2221 (4), 92 b artiklassa vahvistetaan erityiset täytäntöönpanojärjestelyt Euroopan unionin elpymisvälineestä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen puitteissa saataville asetettavia lisämäärärahoja varten. Siinä säädetään erityisesti, että jäsenvaltiot voivat kohdentaa kyseisiä lisämäärärahoja uuteen temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” vuosina 2021 ja 2022. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2221 (4), 92 b artiklassa vahvistetaan erityiset täytäntöönpanojärjestelyt Euroopan unionin elpymisvälineestä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen puitteissa saataville asetettavia lisämäärärahoja varten. Siinä säädetään erityisesti, että jäsenvaltiot voivat kohdentaa kyseisiä lisämäärärahoja uuteen temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” vuosina 2021 ja 2022.

| (3) | Edellä mainitun 92 b artiklan 8 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, että lisämäärärahat voidaan kohdentaa Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen nykyisten ohjelmien ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nykyisten rajatylittävien yhteistyöohjelmien uusiin toimintalinjoihin. Lisämäärärahat voidaan kohdentaa myös Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisiin uusiin toimenpideohjelmiin. |
| --- | --- |

(3)

Edellä mainitun 92 b artiklan 8 kohdan toisessa alakohdassa säädetään, että lisämäärärahat voidaan kohdentaa Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen nykyisten ohjelmien ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nykyisten rajatylittävien yhteistyöohjelmien uusiin toimintalinjoihin. Lisämäärärahat voidaan kohdentaa myös Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisiin uusiin toimenpideohjelmiin.

| (4) | Koska erityisillä täytäntöönpanojärjestelyillä helpotetaan muutoksia Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen nykyisiin toimenpideohjelmiin ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nykyisiin rajatylittäviin yhteistyöohjelmiin sekä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten uusien erityisten toimenpideohjelmien valmistelua 92 b artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä I olevia Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien malleja ja liitteessä II olevia Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien malleja olisi muutettava. |
| --- | --- |

(4)

Koska erityisillä täytäntöönpanojärjestelyillä helpotetaan muutoksia Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen nykyisiin toimenpideohjelmiin ja Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen nykyisiin rajatylittäviin yhteistyöohjelmiin sekä Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten uusien erityisten toimenpideohjelmien valmistelua 92 b artiklan 9 ja 10 kohdan mukaisesti, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä I olevia Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien malleja ja liitteessä II olevia Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien malleja olisi muutettava.

| (5) | Koska asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan 1 kohdan mukaan maksatushakemuksissa voidaan soveltaa 100 prosentin osarahoitusosuutta Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta ja koheesiorahastosta tuetun ohjelman yhden tai useamman toimintalinjan osalta ilmoitettuihin menoihin 1 päivänä heinäkuuta 2020 alkavana ja 30 päivänä kesäkuuta 2021 päättyvänä tilivuonna, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä I olevia Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien malleja ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä II olevia Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien malleja olisi muutettava. |
| --- | --- |

(5)

Koska asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan 1 kohdan mukaan maksatushakemuksissa voidaan soveltaa 100 prosentin osarahoitusosuutta Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta ja koheesiorahastosta tuetun ohjelman yhden tai useamman toimintalinjan osalta ilmoitettuihin menoihin 1 päivänä heinäkuuta 2020 alkavana ja 30 päivänä kesäkuuta 2021 päättyvänä tilivuonna, täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä I olevia Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien malleja ja täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liitteessä II olevia Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien malleja olisi muutettava.

| (6) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(6)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liite I tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä.

2.   Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 288/2014 liite II tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2021.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259.

2

(3)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 288/2014, annettu 25 päivänä helmikuuta 2014, Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien mallia koskevien sääntöjen vahvistamisesta Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 nojalla sekä Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien mallia koskevien sääntöjen vahvistamisesta Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 nojalla (EUVL L 87, 22.3.2014, s. 1).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2221, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 30).

4

---

LIITE I

”LIITE I

Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisten toimenpideohjelmien malli

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1) |
| --- | --- |
| Nimi | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME > |
| Versio | <0.3 type="N" input="G"“SME > |
| Ensimmäinen vuosi | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Viimeinen vuosi | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Tukikelpoisuus alkaa | <0.6 type="D" input="G"“SME > |
| Tukikelpoisuus päättyy | <0.7 type="D" input="G"“SME > |
| Komission päätöksen numero | <0.8 type="S" input="G"“SME > |
| Komission päätöksen päivämäärä | <0.9 type="D" input="G"“SME > |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen numero | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME > |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen päivämäärä | <0.11 type="D" input="M"“SME > |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen voimaantulopäivä | <0.12 type="D" input="M"“SME > |
| Toimenpideohjelman kattamat NUTS-alueet | <0.12 type="S" input="S“SME > |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1)

Nimi

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME >

Versio

<0.3 type="N" input="G"“SME >

Ensimmäinen vuosi

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Viimeinen vuosi

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Tukikelpoisuus alkaa

<0.6 type="D" input="G"“SME >

Tukikelpoisuus päättyy

<0.7 type="D" input="G"“SME >

Komission päätöksen numero

<0.8 type="S" input="G"“SME >

Komission päätöksen päivämäärä

<0.9 type="D" input="G"“SME >

Jäsenvaltion muutospäätöksen numero

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME >

Jäsenvaltion muutospäätöksen päivämäärä

<0.11 type="D" input="M"“SME >

Jäsenvaltion muutospäätöksen voimaantulopäivä

<0.12 type="D" input="M"“SME >

Toimenpideohjelman kattamat NUTS-alueet

<0.12 type="S" input="S“SME >

1 JAKSO

STRATEGIA TOIMENPIDEOHJELMAN VAIKUTUKSESTA UNIONIN ÄLYKKÄÄN, KESTÄVÄN JA OSALLISTAVAN KASVUN STRATEGIAN EDISTÄMISEEN SEKÄ TALOUDELLISEN, SOSIAALISEN JA ALUEELLISEN YHTEENKUULUVUUDEN SAAVUTTAMISEEN
   (2)

(Viite: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 27 artiklan 1 kohta ja 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan a alakohta ja temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen)” toimenpideohjelmien osalta 92 b artiklan 9 ja 10 kohdan toinen alakohta (3)

1.1.   Strategia toimenpideohjelman vaikutuksesta unionin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategian edistämiseen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen

| 1.1.1. | Kuvaus strategiasta, jonka avulla ohjelmalla pyritään edistämään unionin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategiaa ja saavuttamaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus (4) |
| --- | --- |

1.1.1.

| <1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M"> |
| --- |

<1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M">

Jotta nykyiseen toimenpideohjelmaan voidaan lisätä uusia toimintalinjoja, joilla lisämäärärahat voidaan kohdentaa temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, asiaa koskevassa tekstikentässä on esitettävä kuvaus odotetusta vaikutuksesta covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen jäljempänä esitetyn mukaisesti.

Uudesta temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” toimintalinjasta on esitettävä ainoastaan kuvaus ja täytettävä jäljempänä oleva tekstikenttä.

| 1.1.1.a | Kuvaus toimenpideohjelman odotetusta vaikutuksesta covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen |
| --- | --- |

1.1.1.a

| <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- |

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | Perustelut sille, miksi kumppanuussopimukseen sisältyvät temaattiset tavoitteet ja vastaavat investointiprioriteetit on valittu todettujen alueellisten ja, tapauksen mukaan, kansallisten tarpeiden pohjalta, joihin kuuluu myös tarve ratkaista SEUT-sopimuksen 121 artiklan 2 kohdan mukaisesti annetuissa maakohtaisissa suosituksissa ja SEUT-sopimuksen 148 artiklan 4 kohdan mukaisesti annetuissa neuvoston suosituksissa eritellyt haasteet, ottaen huomioon ennakkoarviointi (5) |
| --- | --- |

1.1.2.

Uusien toimintalinjojen lisäämiseksi olemassa olevaan toimenpideohjelmaan, jotta lisämäärärahat voidaan osoittaa temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, on lisättävä kuvaus kohtaan 1.1.2.a.

Uudesta temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” toimintalinjasta on esitettävä ainoastaan kuvaus kohdassa 1.1.2.a.

| 1.1.2.a | Perustelut, joissa esitetään toimenpideohjelman odotettu vaikutus covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen |
| --- | --- |

1.1.2.a

Taulukko 1:

Perusteet temaattisten tavoitteiden ja investointiprioriteettien valinnoille

| Valittu temaattinen tavoite | Valittu investointiprioriteetti | Perustelut valinnalle tai vaikutukselle kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen |
| --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| | | |

Valittu temaattinen tavoite

Valittu investointiprioriteetti

Perustelut valinnalle tai vaikutukselle kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen

<1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

1.2.   Perusteet rahoituksen jakautumiselle

Perusteet sille, miten rahoitus (unionin tuki) on temaattisen keskittämisen vaatimusten mukaisesti jaettu kullekin temaattiselle tavoitteelle ja, tapauksen mukaan, investointiprioriteetille, ottaen huomioon ennakkoarviointi

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Uusien toimintalinjojen lisäämiseksi olemassa olevaan toimenpideohjelmaan, jotta lisämäärärahat voidaan kohdentaa temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, on lisättävä kuvaus kohtaan 1.2.a.

Uudesta temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” toimintalinjasta on esitettävä ainoastaan seuraava kuvaus:

| 1.2.a | Perusteet lisämäärärahojen kohdentamiselle EAKR:ssä ja ESR:ssä temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” ja perusteet sille, miten varat kohdennetaan niille maantieteellisille alueille, joilla niitä eniten tarvitaan, ottaen huomioon erilaiset alueelliset tarpeet ja kehitystasot, jotta voidaan varmistaa, että tuki tasapainotetaan sellaisten alueiden ja kaupunkien kesken, joihin covid-19-pandemia on vaikuttanut eniten, SEUT-sopimuksen 174 artiklassa vahvistettujen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevien tavoitteiden mukaisesti |
| --- | --- |

1.2.a

| <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Taulukko 2:

Toimenpideohjelman investointistrategiaa koskeva katsaus

| Toimintalinja | Rahasto (EAKR
   (6)
  , koheesiorahasto, ESR
   (7)
  , nuorisotyöllisyysaloite
   (8)
  , EAKR/REACT-EU, ESR/REACT-EU tai nuoristyöllisyysaloite/REACT-EU) | Unionin tuki (9)

  (euroa) | Unionin tuen osuus toimenpideohjelmassa (10) | Temaattinen tavoite (11) | Investointiprioriteetit (12) | Investointiprioriteettia vastaavat erityistavoitteet | Yhteiset ja ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit, joille on asetettu tavoite |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N' " input="G"> | <1.2.4 type=”P’ input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"> | <1.2.6 type="S" input="G"> | <1.2.7 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Toimintalinja

Rahasto (EAKR
   (6)
  , koheesiorahasto, ESR
   (7)
  , nuorisotyöllisyysaloite
   (8)
  , EAKR/REACT-EU, ESR/REACT-EU tai nuoristyöllisyysaloite/REACT-EU)

Unionin tuki (9)

(euroa)

Unionin tuen osuus toimenpideohjelmassa (10)

Temaattinen tavoite (11)

Investointiprioriteetit (12)

Investointiprioriteettia vastaavat erityistavoitteet

Yhteiset ja ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit, joille on asetettu tavoite

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N' " input="G">

<1.2.4 type=”P’ input="G">

<1.2.5 type="S" input="G">

<1.2.6 type="S" input="G">

<1.2.7 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

2 JAKSO

TOIMINTALINJAT

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b ja c alakohta)

2.A   Toimintalinjojen kuvaus (muut kuin tekninen tuki)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohta)

2.A.1   Toimintalinja (jokainen toimintalinja erikseen)

| Toimintalinjan tunniste | <2A.1 type="N" input="G"“SME» > |
| --- | --- |
| Toimintalinjan nimi | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” > |

Toimintalinjan tunniste

<2A.1 type="N" input="G"“SME» >

Toimintalinjan nimi

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” >

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan rahoitusvälineiden avulla |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan rahoitusvälineiden avulla

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan unionin tasolla perustettujen rahoitusvälineiden avulla |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan unionin tasolla perustettujen rahoitusvälineiden avulla

<2A.4 type="C" input="M"“SME” >

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan yhteisölähtöisellä paikallisella kehittämisellä |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan yhteisölähtöisellä paikallisella kehittämisellä

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | ESR:n osalta: Koko toimintalinja koskee sosiaalista innovointia tai valtioiden välistä yhteistyötä tai molempia |
| --- | --- |

☐

ESR:n osalta: Koko toimintalinja koskee sosiaalista innovointia tai valtioiden välistä yhteistyötä tai molempia

<2A.6 type="C" input="M">

| ☐ | Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen

<2A.7 type="C" input="M">

2.A.2   Perusteet sille, että on perustettu toimintalinja, joka kattaa useamman alueluokan, temaattisen tavoitteen tai rahaston (tarvittaessa) (13)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 1 kohta)

| <2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.3   Rahasto, alueluokka ja unionin tuen laskentaperuste

(Kaikki toimintalinjaan sisältyvät yhdistelmät erikseen)

| Rahasto | <2A.7 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |
| Alueluokka
   (14) | <2A.8 type="S" input="S"“SME “> |
| Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot) | <2A.9 type="S" input="S"“SME” > |
| Syrjäisimpien alueiden ja pohjoisen harvaan asuttujen alueiden alueluokka (tarvittaessa)
   (15) | <2A.9 type="S" input="S” > |

Rahasto

<2A.7 type="S" input="S"“SME” >

Alueluokka
   (14)

<2A.8 type="S" input="S"“SME “>

Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot)

<2A.9 type="S" input="S"“SME” >

Syrjäisimpien alueiden ja pohjoisen harvaan asuttujen alueiden alueluokka (tarvittaessa)
   (15)

<2A.9 type="S" input="S” >

2.A.4   Investointiprioriteetti

(Kaikki toimintalinjaan sisältyvät investointiprioriteetit erikseen)

| Investointiprioriteetti | <2A.10 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |

Investointiprioriteetti

<2A.10 type="S" input="S"“SME” >

2.A.5   Investointiprioriteettia vastaavat erityistavoitteet ja odotetut tulokset

(Kaikki investointiprioriteetin mukaiset erityistavoitteet erikseen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan i ja ii alakohta)

| Tunniste | <2A.1.1 type="N" input="G"“SME > |
| --- | --- |
| Erityistavoite | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME > |
| Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät unionin tuella | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME ”> |

Tunniste

<2A.1.1 type="N" input="G"“SME >

Erityistavoite

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME >

Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät unionin tuella

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME ”>

Taulukko 3:

Ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit, erityistavoitteittain

(EAKR, koheesiorahasto ja EAKR/REACT-EU)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan ii alakohta)

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Alueluokka (tarvittaessa) | Lähtöarvo | Perusvuosi | Tavoitearvo
   (16)
  (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” > | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” > | <2A.1.6 type="S" input="M”” SME"> | <2A.1.7 type="S" input="S"“SME” > | Quantitative <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >


  Qualitative <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” | <2A.1.9 type=”N’ input="M"“SME”> | Quantitative <2A.1.10 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Alueluokka (tarvittaessa)

Lähtöarvo

Perusvuosi

Tavoitearvo
   (16)
  (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” >

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” >

<2A.1.6 type="S" input="M”” SME">

<2A.1.7 type="S" input="S"“SME” >

Quantitative <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >

Qualitative <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME”

<2A.1.9 type=”N’ input="M"“SME”>

Quantitative <2A.1.10 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”>

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

Taulukko 4:

Yhteiset tulosindikaattorit, joille on asetettu tavoitearvo, ja erityistavoitteen mukaiset ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit (investointiprioriteeteittain ja alueluokittain)

(ESR ja ESR/REACT-EU)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan ii alakohta)

| Tunniste | Indikaattori | Alueluokka (tarvittaessa) | Indikaattorin mittayksikkö | Tavoiteasettelun lähtökohtana käytetty yhteinen tuotosindikaattori | Lähtöarvo | Lähtö- ja tavoitearvon mittayksikkö | Perusvuosi | Tavoitearvo
   (17)
  (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Programme-specific <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">


  Common <2A.1.13 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">


  Common <2A.1.14 type="S" input="S"> | <2A.1.15 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.16 type="S" input="M">


  Common <2A.1.16 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.17 type="S" input="M">


  Common <2A.1.17 type="S" input="S"> | Common Output Indicators <2A.1.18 type="S" input="S"> | Quantitative <2A.1.19 type="S" input="M">


  Common <2A.1.19 type="S" input="G"> | <2A.1.20 type=”"N'’ input="M"> | Quantitative <2A.1.21 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Alueluokka (tarvittaessa)

Indikaattorin mittayksikkö

Tavoiteasettelun lähtökohtana käytetty yhteinen tuotosindikaattori

Lähtöarvo

Lähtö- ja tavoitearvon mittayksikkö

Perusvuosi

Tavoitearvo
   (17)
  (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

M

W

T

M

W

T

Programme-specific <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">

Common <2A.1.13 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">

Common <2A.1.14 type="S" input="S">

<2A.1.15 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.16 type="S" input="M">

Common <2A.1.16 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.17 type="S" input="M">

Common <2A.1.17 type="S" input="S">

Common Output Indicators <2A.1.18 type="S" input="S">

Quantitative <2A.1.19 type="S" input="M">

Common <2A.1.19 type="S" input="G">

<2A.1.20 type=”"N'’ input="M">

Quantitative <2A.1.21 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M">

Taulukko 4 a:

Nuorisotyöllisyysaloitteen ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n tulosindikaattorit ja erityistavoitteen mukaiset ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit

(Toimintalinjan tai toimintalinjan osan mukaan)

(Viite: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1304/2013 (18) 19 artiklan 3 kohta)

| Tunniste | Indikaattori | Indikaattorin mittayksikkö | Tavoiteasettelun lähtökohtana käytetty yhteinen tuotosindikaattori | Lähtöarvo | Lähtö- ja tavoitearvon mittayksikkö | Perusvuosi | Tavoitearvo (19) (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Programme-specific <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">


  Common <2A.1.24 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">


  Common <2A.1.25 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.26 type="S" input="M">


  Common <2A.1.26 type="S" input="S"> | Programme-specific <2A.1.27 type="S" input="M">


  Common <2A.1.27 type="S" input="S"> | Common Output Indicators <2A.1.28 type="S" input="S"> | Quantitative <2A.1.29 type="S" input="M">


  Common <2A.1.29 type="S" input="G"> | <2A.1.30 type=”N’ input="M"> | Quantitative <2A.1.31 type="N" input="M">


  Qualitative <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Indikaattorin mittayksikkö

Tavoiteasettelun lähtökohtana käytetty yhteinen tuotosindikaattori

Lähtöarvo

Lähtö- ja tavoitearvon mittayksikkö

Perusvuosi

Tavoitearvo (19) (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

M

W

T

M

W

T

Programme-specific <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">

Common <2A.1.24 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">

Common <2A.1.25 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.26 type="S" input="M">

Common <2A.1.26 type="S" input="S">

Programme-specific <2A.1.27 type="S" input="M">

Common <2A.1.27 type="S" input="S">

Common Output Indicators <2A.1.28 type="S" input="S">

Quantitative <2A.1.29 type="S" input="M">

Common <2A.1.29 type="S" input="G">

<2A.1.30 type=”N’ input="M">

Quantitative <2A.1.31 type="N" input="M">

Qualitative <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6   Investointiprioriteetin mukaisesti tuettavat toimenpiteet

(Investointiprioriteeteittain)

2.A.6.1   
  Kuvaus tuettavien toimenpiteiden tyypistä esimerkkeineen ja siitä, miten niiden odotetaan edistävän erityistavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien tarvittaessa tärkeimmät kohderyhmät, erityiset kohdealueet ja tuensaajien tyypit eriteltyinä

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M"> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M">

2.A.6.2   
  Toimenpiteiden valintaa ohjaavat periaatteet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M"> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M">

2.A.6.3   Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö
  (tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4   Suurhankkeiden suunniteltu käyttö
  (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5   
  Tuotosindikaattorit investointiprioriteeteittain ja tarvittaessa alueluokittain

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan iv alakohta)

Taulukko 5:

Yhteiset ja ohjelmakohtaiset tuotosindikaattorit

(investointiprioriteeteittain, jaoteltuna alueluokittain ESR:n osalta ja tarvittaessa EAKR:n osalta (20))

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Rahasto | Alueluokka (tarvittaessa) | Tavoitearvo (2023) (21) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | | |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S"
  SME > | <2A.2.5.2 type="S" input="S"
  SME > | <2A.2.5.3 type="S" input="S"
  SME > | <2A.2.5.4 type="S" input="S"
  SME > | <2A.2.5.5 type="S" input="S"
  SME > | <2A.2.5.6 type=”N’ input="M"
  SME > | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M"
  SME > | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M"
  SME > |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Rahasto

Alueluokka (tarvittaessa)

Tavoitearvo (2023) (21)

Tietolähde

Raportointitiheys

M

W

T

<2A.2.5.1 type="S" input="S"
  SME >

<2A.2.5.2 type="S" input="S"
  SME >

<2A.2.5.3 type="S" input="S"
  SME >

<2A.2.5.4 type="S" input="S"
  SME >

<2A.2.5.5 type="S" input="S"
  SME >

<2A.2.5.6 type=”N’ input="M"
  SME >

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M"
  SME >

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M"
  SME >

2.A.7   Sosiaalinen innovointi, valtioiden välinen yhteistyö ja temaattisten tavoitteiden 1–7 ja 13 edistäminen

ESR:n ja ESR/REACT-EU:n (22) erityisnäkökohdat tapauksen mukaan (toimintalinjoittain ja tarvittaessa alueluokittain): sosiaalinen innovointi, valtioiden välinen yhteistyö ja temaattisten tavoitteiden 1–7 ja 13 edistäminen

Kuvaus toimintalinjan suunniteltujen toimenpiteiden vaikutuksesta seuraaviin:

| — | sosiaalinen innovointi (ellei sisälly kohdennettuun toimintalinjaan); |
| --- | --- |

—

sosiaalinen innovointi (ellei sisälly kohdennettuun toimintalinjaan);

| — | valtioiden välinen yhteistyö (ellei sisälly kohdennettuun toimintalinjaan); |
| --- | --- |

—

valtioiden välinen yhteistyö (ellei sisälly kohdennettuun toimintalinjaan);

| — | asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1–7 alakohdassa ja 92 b artiklan 9 kohdassa tarkoitetut temaattiset tavoitteet.







  Toimintalinja | <2A.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- | --- |
| <2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

—

asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1–7 alakohdassa ja 92 b artiklan 9 kohdassa tarkoitetut temaattiset tavoitteet.

Toimintalinja

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8   Tuloskehys (23)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan b alakohdan v alakohta ja liite II)

Taulukko 6:

Toimintalinjan tuloskehys

(Rahastoittain ja EAKR:n ja ESR:n osalta alueluokittain) (24)

| Toimintalinja | Indikaattorityyppi
  (Keskeinen täytäntöönpanovaihe, taloudellinen indikaattori, tuotosindikaattori tai, tapauksen mukaan, tulosindikaattori) | Tunniste | Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe | Mittayksikkö, tarvittaessa | Rahasto | Alueluokka | Välitavoite vuodeksi 2018 (25) | Lopullinen tavoite (2023) (26) | Tietolähde | Selvitys indikaattorin merkityksestä, tarvittaessa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2A.4.1 type="S" input="S"> | <2A.4.2 type="S" input="S"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Output or result<2A.4.3 type="S" input="S"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Output or Result <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.5 type="S" input="M">


  Output or Result <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”> | <2A.4.6 type="S" input="S"> | <2A.4.7 type="S" input="S"> | <2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M"> | Implementation Step or Financial <2A.4.9 type="S" input="M">


  Output or Result <2A.4.8 type="S" input="M"> | Implementation Step or Financial indicator <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">


  Output or Result <2A.4.10 type="S" input=“M”> | <2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Toimintalinja

Indikaattorityyppi

(Keskeinen täytäntöönpanovaihe, taloudellinen indikaattori, tuotosindikaattori tai, tapauksen mukaan, tulosindikaattori)

Tunniste

Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe

Mittayksikkö, tarvittaessa

Rahasto

Alueluokka

Välitavoite vuodeksi 2018 (25)

Lopullinen tavoite (2023) (26)

Tietolähde

Selvitys indikaattorin merkityksestä, tarvittaessa

M

W

T

M

W

T

<2A.4.1 type="S" input="S">

<2A.4.2 type="S" input="S">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Output or result<2A.4.3 type="S" input="S">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Output or Result <2A.4.4 type="S" input="G" or “M”>

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.5 type="S" input="M">

Output or Result <2A.4.5 type="S" input="G" or “M”>

<2A.4.6 type="S" input="S">

<2A.4.7 type="S" input="S">

<2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M">

Implementation Step or Financial <2A.4.9 type="S" input="M">

Output or Result <2A.4.8 type="S" input="M">

Implementation Step or Financial indicator <2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">

Output or Result <2A.4.10 type="S" input=“M”>

<2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M">

Laadullisia lisätietoja tuloskehyksen määrittelemisestä (vapaaehtoinen)

| <2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.9   Tukitoimien luokat

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan b alakohdan vi alakohta)

Komission hyväksymään nimikkeistöön perustuvat toimintalinjan sisältöä vastaavat tukitoimien luokat ja unionin tuen ohjeellinen jakautuminen.

Taulukot 7–11:

Tukitoimien luokat
   (27)

(Rahastoittain ja alueluokittain, jos toimintalinja kattaa niistä useampia)

| Taulukko 7: Näkökohta 1 – Tukitoimen toimintakenttä |
| --- |
| Rahasto | <2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Alueluokka (28) | <2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 7: Näkökohta 1 – Tukitoimen toimintakenttä

Rahasto

<2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

Alueluokka (28)

<2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Taulukko 8: Näkökohta 2 – Rahoitusmuoto |
| --- |
| Rahasto | <2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Alueluokka (29) | <2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 8: Näkökohta 2 – Rahoitusmuoto

Rahasto

<2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

Alueluokka (29)

<2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Taulukko 9: Näkökohta 3 – Aluetyyppi |
| --- |
| Rahasto | <2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Alueluokka (30) | <2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 9: Näkökohta 3 – Aluetyyppi

Rahasto

<2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

Alueluokka (30)

<2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N >

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Taulukko 10: Näkökohta 4 – Alueelliset toteutustavat |
| --- |
| Rahasto | <2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Alueluokka (31) | <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 10: Näkökohta 4 – Alueelliset toteutustavat

Rahasto

<2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N >

Alueluokka (31)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.5 type="N" input="M" Decision=N >

| Taulukko 11: Näkökohta 6 – ESR:n ja ESR/REACT-EU:n toissijainen aihepiiri
   (32)
  (ainoastaan ESR) |
| --- |
| Rahasto | <2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Alueluokka (33) | <2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N> | <2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 11: Näkökohta 6 – ESR:n ja ESR/REACT-EU:n toissijainen aihepiiri
   (32)
  (ainoastaan ESR)

Rahasto

<2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N >

Alueluokka (33)

<2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N >

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N>

<2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.5 type="N" input="M" Decision=N >

2.A.10   Yhteenveto teknisen tuen suunnitellusta käytöstä, tarpeen mukaan myös toimenpiteet, joilla parannetaan ohjelmien hallintoon ja valvontaan osallistuvien viranomaisten ja tuensaajien hallinnollisia valmiuksia (tapauksen mukaan) (34)

(Toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan b alakohdan vii alakohta)

| Toimintalinja | <3A.6.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Toimintalinja

<3A.6.1 type="S" input="S">

<2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B   Kuvaus teknisen avun toimintalinjoista

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohta)

2.B.1   Toimintalinja (jokainen teknisen tuen toimintalinja erikseen)

| Toimintalinjan tunniste | <2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Toimintalinjan nimi | <2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M"> |

Toimintalinjan tunniste

<2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G">

Toimintalinjan nimi

<2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ | Koko toimintalinja liittyy asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 b artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun tekniseen apuun |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja liittyy asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 b artiklan 6 kohdassa tarkoitettuun tekniseen apuun

<2B.0.1 type="C" input="M">

2.B.2   Perusteet sille, että on perustettu toimintalinja, joka kattaa useamman kuin yhden alueluokan (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 1 kohta)

| <2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.3   Rahasto ja alueluokka (kaikki toimintalinjaan sisältyvät yhdistelmät erikseen)

| Rahasto | <2B.0.4 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Alueluokka
   (35) | <2B.0.5 type="S" input="S"> |
| Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot) | <2B.0.6 type="S" input="S"> |

Rahasto

<2B.0.4 type="S" input="S">

Alueluokka
   (35)

<2B.0.5 type="S" input="S">

Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot)

<2B.0.6 type="S" input="S">

2.B.4   Erityistavoitteet ja odotetut tulokset

(kaikki toimintalinjan erityistavoitteet erikseen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan i ja ii alakohta)

| Tunniste | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Erityistavoite | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Tulokset, joihin jäsenvaltio pyrkii unionin tuella
   (36) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Tunniste

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Erityistavoite

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Tulokset, joihin jäsenvaltio pyrkii unionin tuella
   (36)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.5   Tulosindikaattorit (37)

Taulukko 12

Ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit (erityistavoitteittain)

(EAKR/ESR/koheesiorahasto/ EAKR/REACT-EU / ESR/REACT-EU)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan ii alakohta)

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Lähtöarvo | Perusvuosi | Tavoitearvo (38) (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Quantitative <2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type=”N’' input="M"> | Quantitative <2.B.2.6 type="N" input="M">


  Qualitative <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Lähtöarvo

Perusvuosi

Tavoitearvo (38) (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

M

W

T

M

W

T

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Quantitative <2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type=”N’' input="M">

Quantitative <2.B.2.6 type="N" input="M">

Qualitative <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6   Tuettavat toimenpiteet ja niiden odotettu vaikutus erityistavoitteisiin (toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan i ja iii alakohta)

2.B.6.1   
  Kuvaus tuettavista toimenpiteistä ja niiden odotetusta vaikutuksesta erityistavoitteisiin

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan i ja iii alakohta)

| Toimintalinja | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Toimintalinja

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.6.2   
  Tuotosindikaattorit, joiden odotetaan vaikuttavan tuloksiin (toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan iv alakohta)

Taulukko 13:

Tuotosindikaattorit (toimintalinjoittain)

(EAKR/ESR/koheesiorahasto/ EAKR/REACT-EU / ESR/REACT-EU)

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Tavoitearvo (2023) (39)

  (vapaaehtoinen) | Tietolähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type=”N’ input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M"> |
| | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Tavoitearvo (2023) (39)

(vapaaehtoinen)

Tietolähde

M

W

T

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type=”N’ input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M">

2.B.7   Tukitoimien luokat (toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohdan v alakohta)

Vastaa komission hyväksymään nimikkeistöön perustuvia tukitoimien luokkia. Lisäksi unionin tuen ohjeellinen jakautuminen.

Taulukot 14-16:

Tukitoimien luokat
   (40)

| Taulukko 14: Näkökohta 1 – Tukitoimen toimintakenttä |
| --- |
| Alueluokka
   (41): <type="S" input="S"> |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" >
  Decision=N> | <2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Taulukko 14: Näkökohta 1 – Tukitoimen toimintakenttä

Alueluokka
   (41): <type="S" input="S">

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" >
  Decision=N>

<2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Taulukko 15: Näkökohta 2
  – Rahoitusmuoto |
| --- |
| Alueluokka
   (42): <type="S" input="S"> |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Taulukko 15: Näkökohta 2
  – Rahoitusmuoto

Alueluokka
   (42): <type="S" input="S">

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Taulukko 16: Näkökohta 3 – Aluetyyppi |
| --- |
| Alueluokka
   (43): <type="S" input="S"> |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Taulukko 16: Näkökohta 3 – Aluetyyppi

Alueluokka
   (43): <type="S" input="S">

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N>

3 JAKSO

RAHOITUSSUUNNITELMA

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohta ja 92 b artiklan 9 kohdan viides alakohta)

3.1   Kustakin rahastosta annettavaan tukeen varatut määrärahat ja suoritusvarauksen määrärahat

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan i alakohta)

Taulukko 17

| | Rahasto | Alueluokka | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Pääosuus (44) | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Pääosuus | Suoritusvaraus | Kokonaismäärärahat (unionin tuki) | Kokonaismäärärahat (unionin tuki) | Pääosuus | Suoritusvaraus |
| | <3.1.1 type="S" input="G"“SME”> | <3.1.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.1.3 type="N" input="M" SME” > | <3.1.4 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.5 type="N" input="M" SME” > | <3.1.6 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.7type="N" input="M" SME” > | <3.1.8 type="N" input="M " TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.9 type="N" input="M" SME” > | <3.1.10 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.11 type="N" input="M" SME” > | <3.1.12 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.13 type="N" input="M" SME” > | <3.1.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.15 type="N" input="M" SME” > | <3.1.16 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU - NA> | <3.1.17 type="N" input="M | <3.1.18 type="N" input="M | <3.1.19 type="N" input="G" SME” > | <3.1.20 type="N" input=”G” TA - “NA” YEI –“NA”> |
| (1) | EAKR | Vähemmän kehittyneet alueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (2) | | Siirtymäalueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (3) | | Kehittyneemmät alueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (4) | | Yhteensä ilman REACT-EU:ta | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (5) | ESR
   (45) | Vähemmän kehittyneet alueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (6) | | Siirtymäalueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (7) | | Kehittyneemmät alueet | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (8) | | Yhteensä ilman REACT-EU:ta | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (9) | Nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahat | Ei sovelleta | | Ei sovelleta | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| (10) | Koheesiorahasto | Ei sovelleta | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (11) | EAKR | Erityismääräraha syrjäisimmille alueille tai pohjoisen harvaan asutuille alueille | | | | | | | | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | |
| (12) | EAKR/REACT-EU | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | | | Ei sovelleta |
| (13) | ESR/REACT-EU
   (46) | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | | | Ei sovelleta |
| (14) | Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismääräraha | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | | | Ei sovelleta |
| (15) | REACT-EU | Yhteensä | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | | | | Ei sovelleta |
| (16) | Kaikki yhteensä | Yhteensä | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Rahasto

Alueluokka

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Yhteensä

Pääosuus (44)

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Pääosuus

Suoritusvaraus

Kokonaismäärärahat (unionin tuki)

Kokonaismäärärahat (unionin tuki)

Pääosuus

Suoritusvaraus

<3.1.1 type="S" input="G"“SME”>

<3.1.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.1.3 type="N" input="M" SME” >

<3.1.4 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.5 type="N" input="M" SME” >

<3.1.6 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.7type="N" input="M" SME” >

<3.1.8 type="N" input="M " TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.9 type="N" input="M" SME” >

<3.1.10 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.11 type="N" input="M" SME” >

<3.1.12 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.13 type="N" input="M" SME” >

<3.1.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.15 type="N" input="M" SME” >

<3.1.16 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU - NA>

<3.1.17 type="N" input="M

<3.1.18 type="N" input="M

<3.1.19 type="N" input="G" SME” >

<3.1.20 type="N" input=”G” TA - “NA” YEI –“NA”>

(1)

EAKR

Vähemmän kehittyneet alueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(2)

Siirtymäalueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(3)

Kehittyneemmät alueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(4)

Yhteensä ilman REACT-EU:ta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(5)

ESR
   (45)

Vähemmän kehittyneet alueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(6)

Siirtymäalueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(7)

Kehittyneemmät alueet

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(8)

Yhteensä ilman REACT-EU:ta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(9)

Nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahat

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(10)

Koheesiorahasto

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(11)

EAKR

Erityismääräraha syrjäisimmille alueille tai pohjoisen harvaan asutuille alueille

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(12)

EAKR/REACT-EU

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(13)

ESR/REACT-EU
   (46)

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(14)

Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismääräraha

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(15)

REACT-EU

Yhteensä

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

(16)

Kaikki yhteensä

Yhteensä

3.2   Tuen kokonaismääräraha rahastoittain ja kansallinen osarahoitus (euroina)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan ii alakohta)

| 1. | Taulukossa esitetään rahoitussuunnitelma toimintalinjoittain. |
| --- | --- |

1.

Taulukossa esitetään rahoitussuunnitelma toimintalinjoittain.

| 2. | Jos toimintalinja kattaa useamman rahaston, unionin tuki ja kansallinen vastinrahoitus eritellään rahastoittain ja ilmoitetaan kunkin rahaston erillinen osarahoitusosuus toimintalinjassa. |
| --- | --- |

2.

Jos toimintalinja kattaa useamman rahaston, unionin tuki ja kansallinen vastinrahoitus eritellään rahastoittain ja ilmoitetaan kunkin rahaston erillinen osarahoitusosuus toimintalinjassa.

| 3. | Jos toimintalinja kattaa useamman alueluokan, unionin tuki ja kansallinen vastinrahoitus eritellään alueluokittain ja ilmoitetaan kunkin alueluokan erillinen osarahoitusosuus toimintalinjassa. |
| --- | --- |

3.

Jos toimintalinja kattaa useamman alueluokan, unionin tuki ja kansallinen vastinrahoitus eritellään alueluokittain ja ilmoitetaan kunkin alueluokan erillinen osarahoitusosuus toimintalinjassa.

| 4. | EIP:n rahoitusosuus esitetään toimintalinjan tasolla. |
| --- | --- |

4.

EIP:n rahoitusosuus esitetään toimintalinjan tasolla.

Taulukko 18 a

Rahoitussuunnitelma

| Toimintalinja | Rahasto | Alueluokka | Unionin tuen laskentaperuste
  (Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset) | Unionin tuki | Kansallinen vastinrahoitus | Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jako | Kokonaisrahoitus | Osarahoitusosuus (48) | 100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2020–2021 (*1) | Tiedoksi
  EIP:n rahoitusosuudet | Pääosuus (kokonaisrahoitus ilman suoritusvarausta) | Suoritusvaraus | Suoritusvarauksen määrä osuutena unionin kokonaistuesta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kansallinen julkinen rahoitus | Kansallinen yksityinen rahoitus  (47) | Unionin tuki | Kansallinen vastinrahoitus | Unionin tuki | Kansallinen vastinrahoitus (50) | |
| | | | | (a) | (b) = (c) + (d) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a)/(e)  (49) | | (g) | (h)=(a)-(j) | (i) = (b) – (k) | (j) | (k)= (b) * ((j)/(a)) | (l) =(j)/(a) *100 |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.6 type="N“SME”" input="G"> | <3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.9 type="N" input="G“SME”"> | <3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” > | Lisätietoja, katso alaviite * (esimerkkejä jäljempänä) | <3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>> | <3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”> | <3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>> | <3.2.A.16 type="N" input=“G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”> |
| Toimintalinja 1 | EAKR | | | | | | | | | ☐ | | | | | | |
| Toimintalinja 2 | ESR | | | | | | | | | ☐ | | | | | | |
| Toimintalinja 3 | Nuorisotyöllisyysaloite (51) | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Toimintalinja 4 | ESR | | | | | | | | | ☐ | | | | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite (52) | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Toimintalinja 5 | Koheesiorahasto | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | | | | | | |
| Toimintalinja 6 | EAKR/REACT-EU | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Toimintalinja 7 | ESR/REACT-EU | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Toimintalinja 8 | Nuorisotyöaloite/REACT-EU (53) | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Toimintalinja 9 | ESR/REACT-EU | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Nuorisotyöaloite/REACT-EU (54) | Ei sovelleta | | | | | | | | ☐ | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Yhteensä | EAKR | Vähemmän kehittyneet alueet | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (1) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | EAKR | Siirtymäalueet | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (2) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | EAKR | Kehittyneemmät alueet | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (3) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | EAKR | Erityismääräraha syrjäisimmille alueille tai pohjoisen harvaan asutuille alueille | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (11) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | EAKR/REACT-EU | Ei sovelleta | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (12) taulukossa 17 | | | | | | | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Yhteensä | ESR (55) | Vähemmän kehittyneet alueet | | Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (5), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR- tuki (56) | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | ESR (57) | Siirtymäalueet | | Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (6), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR-tuki | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | ESR (58) | Kehittyneemmät alueet | | Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (7), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR-tuki | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | ESR/REACT-EU | Ei sovelleta | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (13) taulukossa 17 | | | | | | | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Yhteensä | Nuorisotyöllisyysaloite (59) | Ei sovelleta | | Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (9), johon sisältyy nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | Nuorisotyöaloite/REACT-EU
   (60) | Ei sovelleta | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (14) taulukossa 17 | | | | | | | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Yhteensä | Koheesiorahasto | Ei sovelleta | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (10) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | |
| Yhteensä | REACT-EU | Ei sovelleta | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (15) taulukossa 17 | | | | | | | Ei sovelleta | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Kaikki yhteensä | | | | Yhtä suuri kuin kokonaissumma (16) taulukossa 17 | | | | | | | | | | | | |

Toimintalinja

Rahasto

Alueluokka

Unionin tuen laskentaperuste

(Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset)

Unionin tuki

Kansallinen vastinrahoitus

Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jako

Kokonaisrahoitus

Osarahoitusosuus (48)

100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2020–2021 (*1)

Tiedoksi

EIP:n rahoitusosuudet

Pääosuus (kokonaisrahoitus ilman suoritusvarausta)

Suoritusvaraus

Suoritusvarauksen määrä osuutena unionin kokonaistuesta

Kansallinen julkinen rahoitus

Kansallinen yksityinen rahoitus  (47)

Unionin tuki

Kansallinen vastinrahoitus

Unionin tuki

Kansallinen vastinrahoitus (50)

(a)

(b) = (c) + (d)

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a)/(e)  (49)

(g)

(h)=(a)-(j)

(i) = (b) – (k)

(j)

(k)= (b) * ((j)/(a))

(l) =(j)/(a) *100

<3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.6 type="N“SME”" input="G">

<3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.9 type="N" input="G“SME”">

<3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” >

Lisätietoja, katso alaviite * (esimerkkejä jäljempänä)

<3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>>

<3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>

<3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>>

<3.2.A.16 type="N" input=“G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”>

Toimintalinja 1

EAKR

☐

Toimintalinja 2

ESR

☐

Toimintalinja 3

Nuorisotyöllisyysaloite (51)

Ei sovelleta

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Toimintalinja 4

ESR

☐

Nuorisotyöllisyysaloite (52)

Ei sovelleta

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Toimintalinja 5

Koheesiorahasto

Ei sovelleta

☐

Toimintalinja 6

EAKR/REACT-EU

Ei sovelleta

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Toimintalinja 7

ESR/REACT-EU

Ei sovelleta

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Toimintalinja 8

Nuorisotyöaloite/REACT-EU (53)

Ei sovelleta

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Toimintalinja 9

ESR/REACT-EU

Ei sovelleta

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Nuorisotyöaloite/REACT-EU (54)

Ei sovelleta

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Yhteensä

EAKR

Vähemmän kehittyneet alueet

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (1) taulukossa 17

Yhteensä

EAKR

Siirtymäalueet

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (2) taulukossa 17

Yhteensä

EAKR

Kehittyneemmät alueet

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (3) taulukossa 17

Yhteensä

EAKR

Erityismääräraha syrjäisimmille alueille tai pohjoisen harvaan asutuille alueille

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (11) taulukossa 17

Yhteensä

EAKR/REACT-EU

Ei sovelleta

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (12) taulukossa 17

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Yhteensä

ESR (55)

Vähemmän kehittyneet alueet

Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (5), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR- tuki (56)

Yhteensä

ESR (57)

Siirtymäalueet

Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (6), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR-tuki

Yhteensä

ESR (58)

Kehittyneemmät alueet

Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (7), johon sisältyy vastaava nuorisotyöllisyysaloitteen ESR-tuki

Yhteensä

ESR/REACT-EU

Ei sovelleta

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (13) taulukossa 17

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Yhteensä

Nuorisotyöllisyysaloite (59)

Ei sovelleta

Ei yhtä suuri kuin taulukossa 17 oleva kokonaissumma (9), johon sisältyy nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha

Yhteensä

Nuorisotyöaloite/REACT-EU
   (60)

Ei sovelleta

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (14) taulukossa 17

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Yhteensä

Koheesiorahasto

Ei sovelleta

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (10) taulukossa 17

Yhteensä

REACT-EU

Ei sovelleta

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (15) taulukossa 17

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Kaikki yhteensä

Yhtä suuri kuin kokonaissumma (16) taulukossa 17

Taulukko 18 b

Nuorisotyöllisyysaloite – ESR:n, ESR/REACT - EU:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha
   (61)
  (tarvittaessa)

| | Rahasto (62) | Alueluokka | Unionin tuen laskentaperuste
  (Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset) | Unionin tuki (a) | Kansallinen vastinrahoitus
  (b) = (c) + (d) | Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jako | Kokonaisrahoitus
  (e) = (a) + (b) | Osarahoitusosuus
  (f) = (a)/(e)  (64) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Kansallinen julkinen rahoitus
  (c) | Kansallinen yksityinen rahoitus
  (d)  (63) |
| | <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="S" input="G"> | <3.2.B.1 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="G"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> | <3.2.B.6 type="N" input="M"> | <3.2.B.7 type="N" input="G"> | <3.2.B.8 type="P" input="G"> |
| 1. | Nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha | Ei sovelleta | | | 0 | | | | 100 % |
| 2. | ESR:n vastaava tuki | Vähemmän kehittyneet alueet | | | | | | | |
| 3. | ESR:n vastaava tuki | Siirtymäalueet | | | | | | | |
| 4. | ESR:n vastaava tuki | Kehittyneemmät alueet | | | | | | | |
| 5. | Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismääräraha | Ei sovelleta | | | | | | | 100 % |
| 6. | ESR/REACT-EU:n vastaava tuki | Ei sovelleta | | | | | | | |
| 7. | YHTEENSÄ: Nuorisotyöllisyysaloite toimintalinjassa [osana] | [Oltava yhtä kuin [osa] toimintalinjassa 3] | | Summa (1:4) | Summa (1:4) | | | | |
| 8. | YHTEENSÄ: Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU [osa]
  Toimintalinja | [Oltava yhtä kuin [osa] toimintalinjassa | | | | | | | |
| 9. | | | ESR:n tuen suhdeluku vähemmän kehittyneillä alueilla
  2/summa(2:4) | <3.2.c.11 type="P" input="G"> | | | | | |
| 10. | | | ESR:n tuen suhdeluku siirtymäalueilla
  3/summa(2:4) | <3.2.c.13 type="P" input="G"> | | | | | |
| 11. | | | ESR:n tuen suhdeluku kehittyneemmillä alueilla
  4/summa(2:4) | <3.2.c.14 type="P" input="G"> | | | | | |

Rahasto (62)

Alueluokka

Unionin tuen laskentaperuste

(Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset)

Unionin tuki (a)

Kansallinen vastinrahoitus

(b) = (c) + (d)

Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jako

Kokonaisrahoitus

(e) = (a) + (b)

Osarahoitusosuus

(f) = (a)/(e)  (64)

Kansallinen julkinen rahoitus

(c)

Kansallinen yksityinen rahoitus

(d)  (63)

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="S" input="G">

<3.2.B.1 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="G">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

<3.2.B.6 type="N" input="M">

<3.2.B.7 type="N" input="G">

<3.2.B.8 type="P" input="G">

1.

Nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha

Ei sovelleta

0

100 %

2.

ESR:n vastaava tuki

Vähemmän kehittyneet alueet

3.

ESR:n vastaava tuki

Siirtymäalueet

4.

ESR:n vastaava tuki

Kehittyneemmät alueet

5.

Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismääräraha

Ei sovelleta

100 %

6.

ESR/REACT-EU:n vastaava tuki

Ei sovelleta

7.

YHTEENSÄ: Nuorisotyöllisyysaloite toimintalinjassa [osana]

[Oltava yhtä kuin [osa] toimintalinjassa 3]

Summa (1:4)

Summa (1:4)

8.

YHTEENSÄ: Nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU [osa]

Toimintalinja

[Oltava yhtä kuin [osa] toimintalinjassa

9.

ESR:n tuen suhdeluku vähemmän kehittyneillä alueilla

2/summa(2:4)

<3.2.c.11 type="P" input="G">

10.

ESR:n tuen suhdeluku siirtymäalueilla

3/summa(2:4)

<3.2.c.13 type="P" input="G">

11.

ESR:n tuen suhdeluku kehittyneemmillä alueilla

4/summa(2:4)

<3.2.c.14 type="P" input="G">

Taulukko 18 c

Rahoitussuunnitelman erittely toimintalinjan, rahaston, alueluokan ja temaattisen tavoitteen mukaan

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan ensimmäisen alakohdan d alakohdan ii alakohta)

| Toimintalinja | Rahasto (65) | Alueluokka (tarvittaessa) | Temaattinen tavoite | Unionin tuki | Kansallinen vastinrahoitus | Kokonaisrahoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.C.1 type="S" input="G"> | <3.2.C.2 type="S" input="G"> | <3.2.C.3 type="S" input="G"> | <3.2.C.4 type="S" input="G"> | <3.2.C.5 type="N" input="M"> | <3.2.C.6 type="N" input="M"> | <3.2.C.7 type="N" input="M"> |
| | | | | | | |
| | | | | |
| Yhteensä | | | | | | |

Toimintalinja

Rahasto (65)

Alueluokka (tarvittaessa)

Temaattinen tavoite

Unionin tuki

Kansallinen vastinrahoitus

Kokonaisrahoitus

<3.2.C.1 type="S" input="G">

<3.2.C.2 type="S" input="G">

<3.2.C.3 type="S" input="G">

<3.2.C.4 type="S" input="G">

<3.2.C.5 type="N" input="M">

<3.2.C.6 type="N" input="M">

<3.2.C.7 type="N" input="M">

Yhteensä

Taulukko 19:

Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 27 artiklan 6 kohta) (66)

| Toimintalinja | Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä (euroina) | Osuus toimenpideohjelman kokonaismäärärahasta (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.C.8 type="S" input="G"> | <3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N> | <3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N> |
| | | |
| REACT-EU yhteensä | | |
| Yhteensä | | |

Toimintalinja

Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä (euroina)

Osuus toimenpideohjelman kokonaismäärärahasta (%)

<3.2.C.8 type="S" input="G">

<3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N>

<3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N>

REACT-EU yhteensä

Yhteensä

4 JAKSO

ALUEELLISEN KEHITYKSEN YHDENNETTY LÄHESTYMISTAPA
   (67)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohta)

Kuvaus toimenpideohjelman sisällön ja tavoitteet huomioon ottavasta aluekehitystä koskevasta yhdennetystä lähestymistavasta ottaen huomioon kumppanuussopimus ja selvitys siitä, miten lähestymistapa edistää toimenpideohjelman tavoitteiden ja odotettujen tulosten saavuttamista

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

4.1   Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohdan a alakohta)

Lähestymistapa, jota sovelletaan yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen välineiden käytössä, ja periaatteet, joilla niiden käyttöalueet on määritetty

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y>

4.2   Kestävän kaupunkikehityksen yhdennetyt toimenpiteet (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohdan b alakohta) Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1301/2013 (68) 7 artiklan 2 ja 3 kohta)

Tarvittaessa ohjeellinen EAKR:n tuen määrä yhdennetyille kestävän kaupunkikehityksen toimenpiteille, jotka toteutetaan asetuksen (EU) N:o 1301/2013 7 artiklan 2 kohdan säännösten mukaisesti, ja ohjeellinen ESR:n yhdennettyjen toimenpiteiden tuen määrä

| <4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”> |
| --- |

<4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”>

Taulukko 20:

Kestävän kaupunkikehityksen yhdennetyt toimenpiteet – EAKR:n ja ESR:n tuen ohjeelliset määrät

| Rahasto | EAKR:n ja ESR:n tuki (ohjeellinen)
  (euroa) | Osuus rahaston kokonaisosuudesta ohjelmassa |
| --- | --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> | <4.2.3 type="P" input="G"> |
| EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä | | |
| ESR ilman ESR/REACT-EU:ta yhteensä | | |
| EAKR + ESR ilman REACT-EU:ta yhteensä | | |

Rahasto

EAKR:n ja ESR:n tuki (ohjeellinen)

(euroa)

Osuus rahaston kokonaisosuudesta ohjelmassa

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

<4.2.3 type="P" input="G">

EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä

ESR ilman ESR/REACT-EU:ta yhteensä

EAKR + ESR ilman REACT-EU:ta yhteensä

4.3   Yhdennetyt alueelliset investoinnit (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohdan c alakohta)

Lähestymistapa yhdennettyjen alueellisten investointien (sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 36 artiklassa) käyttöön muissa kuin 4.2. kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, ja määrärahojen ohjeellinen jakautuminen kussakin toimintalinjassa

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y"> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y">

Taulukko 21:

Muiden kuin 4.2 kohdassa tarkoitettujen yhdennettyjen alueellisten investointien rahoituksen ohjeellinen jakautuminen

(yhteismäärä)

| Toimintalinja | Rahasto | Ohjeelliset määrärahat (unionin tuki) (euroa) |
| --- | --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" PA=Y> | <4.3.3 type="S" input="G" PA=Y > | <4.3.4 type="N" input="M" PA=Y > |
| | | |
| EAKR yhteensä [ilman REACT-EU:ta] | | |
| ESR yhteensä [ilman REACT-EU:ta] | | |
| EAKR + ESR yhteensä [ilman REACT-EU:ta] | | |
| EAKR/REACT-EU yhteensä | | |
| ESR/REACT-EU yhteensä | | |
| EAKR/REACT-EU + ESR/REACT-EU yhteensä | | |
| Kaikki yhteensä | | |

Toimintalinja

Rahasto

Ohjeelliset määrärahat (unionin tuki) (euroa)

<4.3.2 type="S" input="G" PA=Y>

<4.3.3 type="S" input="G" PA=Y >

<4.3.4 type="N" input="M" PA=Y >

EAKR yhteensä [ilman REACT-EU:ta]

ESR yhteensä [ilman REACT-EU:ta]

EAKR + ESR yhteensä [ilman REACT-EU:ta]

EAKR/REACT-EU yhteensä

ESR/REACT-EU yhteensä

EAKR/REACT-EU + ESR/REACT-EU yhteensä

Kaikki yhteensä

4.4   Sellaisia toimenpideohjelmiin sisältyviä alueiden välisiä ja valtioiden välisiä toimia koskevat järjestelyt, joissa tuensaajia sijaitsee vähintään yhdessä muussa jäsenvaltiossa (tarvittaessa)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohdan d alakohta)

| <4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y>

4.5   Ohjelmassa suunniteltujen toimien vaikutus makroalue- ja merialuestrategioihin asianomaisen jäsenvaltion osoittaman ohjelma-alueen tarpeista riippuen (tarvittaessa)

(Kun jäsenvaltio ja alueet osallistuvat makroalue- ja merialuestrategioihin)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 3 kohdan e alakohta)

| <4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

5 JAKSO

KÖYHYYDESTÄ ENITEN KÄRSIVIEN MAANTIETEELLISTEN ALUEIDEN TAI SUURIMMASSA SYRJINNÄN TAI SOSIAALISEN SYRJÄYTYMISEN VAARASSA OLEVIEN KOHDERYHMIEN ERITYISTARPEET (TAPAUKSEN MUKAAN) (69)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 4 kohdan a alakohta)

5.1   Köyhyydestä eniten kärsivät maantieteelliset alueet / suurimmassa syrjinnän tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevat kohderyhmät

| <5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

5.2   Strategia köyhyydestä eniten kärsivien maantieteellisten alueiden / suurimmassa syrjinnän tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien kohderyhmien erityistarpeiden käsittelyyn ja tarvittaessa vaikutus kumppanuussopimuksessa vahvistettuun yhdennettyyn lähestymistapaan

| <5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

Taulukko 22:

Toimet köyhyydestä eniten kärsivien maantieteellisten alueiden / suurimmassa syrjinnän tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien kohderyhmien erityistarpeiden käsittelemiseksi
   (70)

| Kohderyhmä/maantieteellinen alue | Yhdennetyn lähestymistavan osana suunniteltujen toimien päätyypit | Toimintalinja | Rahasto | Alueluokka (tarvittaessa) | Investointiprioriteetti |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y > | <5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y > | <5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.5 type="S" input="S" PA=Y > |
| | | | | | |
| | | | | | |

Kohderyhmä/maantieteellinen alue

Yhdennetyn lähestymistavan osana suunniteltujen toimien päätyypit

Toimintalinja

Rahasto

Alueluokka (tarvittaessa)

Investointiprioriteetti

<5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y >

<5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y >

<5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.5 type="S" input="S" PA=Y >

6 JAKSO

VAKAVISTA JA PYSYVISTÄ LUONTOON TAI VÄESTÖÖN LIITTYVISTÄ HAITOISTA KÄRSIVIEN MAANTIETEELLISTEN ALUEIDEN ERITYISTARPEET (TARVITTAESSA) (71)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 4 kohdan b alakohta)

| <6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y>

7 JAKSO

HALLINNOINNISTA, TODENTAMISESTA JA TARKASTUKSISTA VASTAAVAT VIRANOMAISET JA ELIMET SEKÄ ASIANOMAISTEN KUMPPANIEN ROOLI

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 b artiklan 10 kohdan kolmas alakohta ja 96 artiklan 5 kohta)

7.1   Asianomaiset viranomaiset ja elimet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 5 kohdan a ja b alakohta)

Taulukko 23

Asianomaiset viranomaiset ja elimet

| Viranomainen/elin | Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö | Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä) |
| --- | --- | --- |
| <7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” > | <7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > | <7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > |
| Hallintoviranomainen | | |
| Todentamisviranomainen, tarvittaessa | | |
| Tarkastusviranomainen | | |
| Elin, jolle komissio suorittaa maksut | | |

Viranomainen/elin

Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö

Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä)

<7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” >

<7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

<7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

Hallintoviranomainen

Todentamisviranomainen, tarvittaessa

Tarkastusviranomainen

Elin, jolle komissio suorittaa maksut

7.2   Asianomaisten kumppanien osallistuminen

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 5 kohdan c alakohta)

7.2.1   
  Toimenpiteet, jotka on toteutettu sen varmistamiseksi, että asianomaiset kumppanit osallistuvat toimenpideohjelman valmisteluun, sekä näiden kumppanien rooli toimenpideohjelman täytäntöönpanossa, seurannassa ja arvioinnissa

| <7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”> |
| --- |

<7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”>

7.2.2   Yleiskattavat avustukset (ESR ja ESR/REACT-EU, tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1304/2013 6 artiklan 1 kohta)

| <7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N>

7.2.3   Varojen kohdentaminen valmiuksien kehittämiseen (ESR ja ESR/REACT-EU, tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1304/2013 6 artiklan 2 ja 3 kohta)

| <7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

8 JAKSO

RAHASTOJEN, MAASEUTURAHASTON, EUROOPAN MERI- JA KALATALOUSRAHASTON SEKÄ MUIDEN UNIONIN JA KANSALLISTEN RAHOITUSVÄLINEIDEN KESKINÄINEN KOORDINOINTI SEKÄ KOORDINOINTI EIP:N KANSSA

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 6 kohdan a alakohta)

Mekanismit, joilla varmistetaan rahastojen, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahaston (maaseuturahaston), Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) sekä muiden unionin ja kansallisten rahoitusvälineiden keskinäinen koordinointi sekä koordinointi Euroopan investointipankin (EIP) kanssa, ottaen huomioon yhteisessä strategiakehyksessä vahvistetut asiaankuuluvat säännökset

| <8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y>

9 JAKSO

ENNAKKOEHDOT
   (72)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 6 kohdan b alakohta)

9.1   Ennakkoehdot

Tiedot ennakkoehtojen sovellettavuuden ja täyttymisen arvioinnista (vapaaehtoinen)

| <9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y>

Taulukko 24:

Sovellettavat ennakkoehdot ja niiden täyttymisen arviointi

| Ennakkoehto | Toimintalinjat, joihin ennakkoehtoa sovelletaan | Ennakkoehto täyttynyt (kyllä/ei/osittain) | Kriteerit | Kriteerit täyttyneet (kyllä/ei) | Viite
  (viittaukset strategioihin, oikeudellisiin säädöksiin tai muihin asiaan liittyviin asiakirjoihin – myös asianomaiset jaksot, artiklat tai kohdat – sekä internetlinkit tai pääsy koko tekstiin) | Selitykset |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” > | <9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” > | <9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > | <9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | | | |

Ennakkoehto

Toimintalinjat, joihin ennakkoehtoa sovelletaan

Ennakkoehto täyttynyt (kyllä/ei/osittain)

Kriteerit

Kriteerit täyttyneet (kyllä/ei)

Viite

(viittaukset strategioihin, oikeudellisiin säädöksiin tai muihin asiaan liittyviin asiakirjoihin – myös asianomaiset jaksot, artiklat tai kohdat – sekä internetlinkit tai pääsy koko tekstiin)

Selitykset

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” >

<9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” >

<9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

<9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

9.2   Kuvaus ennakkoehtojen täyttämiseksi toteutetuista toimista, vastuuelimet ja aikataulu (73)

Taulukko 25:

Toimet sovellettavien yleisten ennakkoehtojen täyttämiseksi

| Yleinen ennakkoehto | Täyttymättömät kriteerit | Toteutettavat toimet | Määräaika (päivämäärä) | Vastuuelimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME”
  > | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | |
| | | | |

Yleinen ennakkoehto

Täyttymättömät kriteerit

Toteutettavat toimet

Määräaika (päivämäärä)

Vastuuelimet

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME”
  >

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

Taulukko 26:

Toimet sovellettavien teemakohtaisten ennakkoehtojen täyttämiseksi

| Temaattinen ennakkoehto | Täyttymättömät kriteerit | Toteutettavat toimet | Määräaika (päivämäärä) | Vastuuelimet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”> | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA“> |
| 1. X | | Toimi 1 | Toimen 1 määräaika | |
| | Toimi 2 | Toimen 2 määräaika | |

Temaattinen ennakkoehto

Täyttymättömät kriteerit

Toteutettavat toimet

Määräaika (päivämäärä)

Vastuuelimet

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”>

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA“>

1. X

Toimi 1

Toimen 1 määräaika

Toimi 2

Toimen 2 määräaika

10 JAKSO

TUENSAAJIEN HALLINNOLLISEN TAAKAN VÄHENTÄMINEN
   (74)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 6 kohdan c alakohta)

Yhteenveto tuensaajien hallinnollisen taakan arvioinnista ja tarvittaessa suunnitellut hallinnollisen taakan vähentämiseen tähtäävät toimet ja niiden ohjeellinen aikataulu

| <10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y> |
| --- |

<10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y>

11 JAKSO

HORISONTAALISET PERIAATTEET
   (75)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 7 kohta)

11.1   Kestävä kehitys

Kuvaus erityisistä toimenpiteistä, joiden avulla toimien valinnassa otetaan huomioon ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset, resurssitehokkuus, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, selviytymis- ja palautumiskyky katastrofitilanteissa sekä riskien ehkäisy ja hallinta

| <13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.2   Yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys

Kuvaus erityisistä toimenpiteistä, joilla edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia ja ehkäistään sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää toimenpideohjelman valmistelussa, suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä erityisesti rahoituksen saannissa ottaen huomioon tällaisten syrjinnän vaarassa olevien kohderyhmien tarpeet ja etenkin vaatimukset, joilla varmistetaan vammaisten osallistumismahdollisuudet

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.3   Miesten ja naisten tasa-arvo

Kuvaus toimenpideohjelman miesten ja naisten tasa-arvoa edistävistä vaikutuksista ja tapauksen mukaan järjestelyistä, joilla varmistetaan sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen toimenpideohjelma- ja toimitasolla

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

12 JAKSO

ERILLISET OSAT

12.1   Ohjelmakaudella täytäntöön pantavat suurhankkeet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan e alakohta)

Taulukko 27

Suurhankeluettelo

| Hanke | Suunniteltu ilmoituksen tekopäivä/tietojen toimituspäivä
  (vuosi, vuosineljännes) | Täytäntöönpanon suunniteltu aloitus
  (vuosi, vuosineljännes) | Suunniteltu päättymispäivä
  (vuosi, vuosineljännes) | Toimintalinjat/Investointiprioriteetit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <12.1.2 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.3 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.4 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.5 type="S"" input="S" decision=N > |
| | | | | |

Hanke

Suunniteltu ilmoituksen tekopäivä/tietojen toimituspäivä

(vuosi, vuosineljännes)

Täytäntöönpanon suunniteltu aloitus

(vuosi, vuosineljännes)

Suunniteltu päättymispäivä

(vuosi, vuosineljännes)

Toimintalinjat/Investointiprioriteetit

<12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<12.1.2 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.3 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.4 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.5 type="S"" input="S" decision=N >

12.2   Toimenpideohjelman tuloskehys (76)

Taulukko 28:

Tuloskehys rahastoittain ja alueluokittain (yhteenvetotaulukko)

| Toimintalinja | Rahasto | Alueluokka | Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe | Mittayksikkö, tarvittaessa | Välitavoite vuodeksi 2018 | Lopullinen tavoite (2023)
   (77) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <12.2.1 type="S" input="G"> | <12.2.2 type="S" input="G"> | <12.2.3 type="S" input="G"> | <12.2.4 type="S" input="G"> | <12.2.5 type="S" input="G"> | <12.2.6 type="S" input="G"> | <12.2.7 type="S"


  input="G"> |
| | | | | | | | | |

Toimintalinja

Rahasto

Alueluokka

Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe

Mittayksikkö, tarvittaessa

Välitavoite vuodeksi 2018

Lopullinen tavoite (2023)
   (77)

M

W

T

<12.2.1 type="S" input="G">

<12.2.2 type="S" input="G">

<12.2.3 type="S" input="G">

<12.2.4 type="S" input="G">

<12.2.5 type="S" input="G">

<12.2.6 type="S" input="G">

<12.2.7 type="S"

input="G">

12.3   Ohjelman valmisteluun osallistuvat kumppanit

| <12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N> |
| --- |

<12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N>

LIITTEET (syötetään sähköiseen tietojenvaihtojärjestelmään erillisinä tiedostoina):

| — | Luonnos ennakkoarviointikertomuksesta ja sen tiivistelmä (pakollinen) |
| --- | --- |

—

Luonnos ennakkoarviointikertomuksesta ja sen tiivistelmä (pakollinen)

| — | (Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 55 artiklan 2 kohta ja 92 b artiklan 10 kohta) (78) |
| --- | --- |

—

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 55 artiklan 2 kohta ja 92 b artiklan 10 kohta) (78)

| — | Ennakkoehtojen sovellettavuuden ja täyttymisen arviointiin liittyvät asiakirjat (soveltuvin osin) (79) |
| --- | --- |

—

Ennakkoehtojen sovellettavuuden ja täyttymisen arviointiin liittyvät asiakirjat (soveltuvin osin) (79)

| — | Kansallisen tasa-arvoelimen lausunto 11.2 ja 11.3 jaksosta (soveltuvin osin) (Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 7 kohta) (80) |
| --- | --- |

—

Kansallisen tasa-arvoelimen lausunto 11.2 ja 11.3 jaksosta (soveltuvin osin) (Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 7 kohta) (80)

| — | Yleistajuinen tiivistelmä toimenpideohjelmasta (soveltuvin osin) |
| --- | --- |

—

Yleistajuinen tiivistelmä toimenpideohjelmasta (soveltuvin osin)

---

(1)  Kenttien sisältöjen selitykset:

1

| | Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastitettava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös |
| --- | --- |

Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastitettava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös

Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastitettava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös

| | Päätös: N = ei sisälly komission päätökseen toimenpideohjelman hyväksymisestä |
| --- | --- |

Päätös: N = ei sisälly komission päätökseen toimenpideohjelman hyväksymisestä

Päätös: N = ei sisälly komission päätökseen toimenpideohjelman hyväksymisestä

| | Syöttötapa: M = manuaalisesti, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa. |
| --- | --- |

Syöttötapa: M = manuaalisesti, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa.

Syöttötapa: M = manuaalisesti, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa.

| | ”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina |
| --- | --- |

”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina

”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina

| | PA – Y = osatekijä voidaan esittää ainoastaan kumppanuussopimuksessa |
| --- | --- |

PA – Y = osatekijä voidaan esittää ainoastaan kumppanuussopimuksessa

PA – Y = osatekijä voidaan esittää ainoastaan kumppanuussopimuksessa

| | TA – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan teknistä tukea koskevasta toimenpideohjelmasta |
| --- | --- |

TA – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan teknistä tukea koskevasta toimenpideohjelmasta

TA – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan teknistä tukea koskevasta toimenpideohjelmasta

| | YEI – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan nuorisotyöllisyysaloitetta koskevasta toimenpideohjelmasta |
| --- | --- |

YEI – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan nuorisotyöllisyysaloitetta koskevasta toimenpideohjelmasta

YEI – NA = ei sovelleta, kun on kyse ainoastaan nuorisotyöllisyysaloitetta koskevasta toimenpideohjelmasta

| | SME = sovelletaan myös, kun on kyse EIP:n toteuttamia pk-yrityksille tarkoitettuja rajaamattomia vakuuksia ja arvopaperistamiseen perustuvia yhteisiä rahoitusvälineitä koskevista ohjelmista |
| --- | --- |

SME = sovelletaan myös, kun on kyse EIP:n toteuttamia pk-yrityksille tarkoitettuja rajaamattomia vakuuksia ja arvopaperistamiseen perustuvia yhteisiä rahoitusvälineitä koskevista ohjelmista

SME = sovelletaan myös, kun on kyse EIP:n toteuttamia pk-yrityksille tarkoitettuja rajaamattomia vakuuksia ja arvopaperistamiseen perustuvia yhteisiä rahoitusvälineitä koskevista ohjelmista

(2)  Tämän liitteen taulukoissa esitetään tarvittaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jakautuminen (asetuksen (EU) N:o1303/2013 92 a artikla) eli EAKR:n, ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen REACT-EU-määrärahat.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N: o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

4

(5)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

5

(6)  Euroopan aluekehitysrahasto.

6

(7)  Euroopan sosiaalirahasto.

7

(8)  Nuorisotyöllisyysaloite.

8

(9)  Unionin tuki yhteensä (pääosuus ja suoritusvaraus mukaan luettuina).

9

(10)  Tiedot rahastoittain ja toimintalinjoittain.

10

(11)  Temaattisen tavoitteen nimi (ei koske teknistä tukea).

11

(12)  Investointiprioriteetin nimi (ei koske teknistä tukea).

12

(13)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

13

(14)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

14

(15)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

15

(16)  EAKR:n, koheesiorahaston ja EAKR/REACT-EU:n osalta tavoitearvot voivat olla laadullisia tai määrällisiä.

16

(17)  Luetteloon sisältyvät yhteiset tulosindikaattorit, joille on asetettu tavoitearvo, ja kaikki ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit. Yhteisten tulosindikaattorien tavoitearvojen on oltava määrällisiä; ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien tavoitearvot voivat olla määrällisiä tai laadullisia. Tavoitearvot voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä, ja lähtöarvoja voidaan mukauttaa vastaavasti. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

17

(18)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1304/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan sosiaalirahastosta ja neuvoston asetuksen (EY) N:o 1081/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 470).

18

(19)  Luetteloon sisältyvät yhteiset tulosindikaattorit, joille on asetettu tavoitearvo, ja kaikki ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit. Yhteisten tulosindikaattorien tavoitearvojen on oltava määrällisiä; ohjelmakohtaisten tulosindikaattorien tavoitearvot voivat olla määrällisiä tai laadullisia. Kaikkiin asetuksen (EU) N:o 1304/2013 liitteessä II oleviin tulosindikaattoreihin, joita käytetään nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanon seurannassa, on liitettävä määrällinen tavoitearvo. Tavoitearvot voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä, ja lähtöarvoja voidaan mukauttaa vastaavasti. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

19

(20)  Erittelyä alueluokittain ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

20

(21)  Luetteloon sisältyvät ESR:n osalta yhteiset tuotosindikaattorit, joille on asetettu tavoitearvo. Tavoitearvot voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä. EAKR/REACT-EU:n kohdalla sukupuolittain tehtävä erittely ei yleensä ole tarpeen. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

21

(22)  Luetteloon sisältyvät ESR:n ja ESR/REACT-EU:n osalta yhteiset tuotosindikaattorit, joille on asetettu tavoitearvo, ja kaikki ohjelmakohtaiset tuotosindikaattorit.

22

(23)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

23

(24)  Jos nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön toimintalinjan osana, aloitteen välitavoitteet ja tavoitteet on eriytettävä toimintalinjan muista välitavoitteista ja tavoitteista asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 7 kohdan viidennessä alakohdassa tarkoitettujen täytäntöönpanosäädösten mukaisesti, koska nuorisotyöllisyysaloitteen varat (erityismäärärahat ja vastaava ESR:n tuki) eivät kuulu suoritusvaraukseen.

24

(25)  Välitavoitteet voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

25

(26)  Välitavoitteet voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

26

(27)  Määrät sisältävät unionin kokonaistuen (pääosuus ja suoritusvarauksen määrärahat).

27

(28)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

28

(29)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

29

(30)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

30

(31)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

31

(32)  Tarvittaessa myös määrälliset tiedot ESR:n osuudesta asetuksen (EU) N:o 1303/2013 9 artiklan ensimmäisen kohdan 1–7 alakohdassa ja 92 b artiklan 9 kohdassa tarkoitettuihin temaattisiin tavoitteisiin.

32

(33)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

33

(34)  Tätä jaksoa ei vaadita, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

34

(35)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

35

(36)  Vaaditaan silloin, kun unionin antaman teknisen tuen määrä ohjelmassa on yli 15 miljoonaa euroa.

36

(37)  Vaaditaan silloin, kun se on toimen sisällön vuoksi objektiivisesti perusteltua ja kun unionin antaman teknisen tuen määrä ohjelmassa on yli 15 miljoonaa euroa.

37

(38)  Tavoitearvot voivat olla laadullisia tai määrällisiä. Tavoitearvot voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä, ja lähtöarvoja voidaan mukauttaa vastaavasti. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

38

(39)  Teknisen tuen tuotosindikaattorien tavoitearvot eivät ole pakollisia. Tavoitearvot voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltyinä. M = miehet, W= naiset, T = yhteensä.

39

(40)  Määrät sisältävät unionin kokonaistuen (pääosuus ja suoritusvarauksen määrärahat).

40

(41)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

41

(42)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

42

(43)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma tai toimintalinja liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

43

(44)  Kokonaismäärärahat (unionin tuki) ilman suoritusvarauksen osuutta.

44

(45)  ESR:n kokonaismäärärahat, nuorisotyöllisyysaloitteen vastaava ESR:n osuus mukaan luettuna. Suoritusvarausta koskevissa sarakkeissa ei oteta huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen vastaavaa ESR:n osuutta, koska se ei kuulu suoritusvaraukseen.

45

(46)  ESR:n kokonaismäärärahat, nuorisotyöllisyysaloitteen vastaava ESR:n osuus mukaan luettuna. Suoritusvarausta koskevissa sarakkeissa ei oteta huomioon nuorisotyöllisyysaloitteen vastaavaa ESR:n osuutta, koska se ei kuulu suoritusvaraukseen.

46

(*1)  Rastittamalla ruudun jäsenvaltio pyytää, että maksatushakemuksissa toimenpideohjelman [kaikkien toimintalinjojen] [joidenkin toimintalinjojen] osalta ilmoitettuihin menoihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan 1 kohdan nojalla 100 prosentin osarahoitusosuutta tilivuonna, joka alkaa 1 päivänä heinäkuuta 2020 ja päättyy 30 päivänä kesäkuuta 2021.

*1

(47)  Täytetään vain, jos toimintalinjoista ilmoitetaan kokonaiskustannukset.

47

(48)  Poikkeusta yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 120 artiklan 3 kohdan ensimmäisestä ja toisesta alakohdasta (yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 92 b artiklan 11 kohta) ei sovelleta tekniseen apuun kohdennettuihin REACT-EU-lisämäärärahoihin. Jos teknisen avun toimintalinjasta myönnetään tukea useammalle kuin yhdelle alueluokalle, tällaisen toimintalinjan osarahoitusosuus määritetään ottamalla suhteellisesti huomioon, yhteisiä säännöksiä koskevan asetuksen 120 artiklan 3 kohdassa säädettyjen enimmäismäärien rajoissa, REACT-EU-määrärahojen jakautuminen kyseisen toimintalinjan alueluokissa.

48

(49)  Luku voidaan taulukossa pyöristää lähimpään kokonaislukuun. Maksujen korvaamisessa käytettävä tarkka osuus on suhde (f).

49

(50)  Kansallinen rahoitus jaotellaan suhteessa pääosuuteen ja suoritusvaraukseen.

50

(51)  Tämä toimintalinja sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

51

(52)  Toimintalinjan tämä osa sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

52

(53)  Tämä toimintalinja sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

53

(54)  Toimintalinjan tämä osa sisältää nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR/REACT-EU:n tuen.

54

(55)  ESR:n määrärahat ilman vastaavaa nuorisotyöllisyysaloitteen tukea.

55

(56)  ESR:n kokonaistuki vähemmän kehittyneillä alueilla, siirtymäalueilla ja kehittyneemmillä alueilla sekä nuorisotyöllisyysaloitteeseen taulukossa 18 a kohdennettu määräraha ovat yhteenlaskettuina yhtä kuin ESR:n kokonaistuki näillä alueilla ja taulukossa 17 oleva nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha yhteenlaskettuina.

56

(57)  ESR:n määrärahat ilman vastaavaa nuorisotyöllisyysaloitteen tukea.

57

(58)  ESR:n määrärahat ilman vastaavaa nuorisotyöllisyysaloitteen tukea.

58

(59)  Sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahat ja vastaavan ESR:n tuen.

59

(60)  Sisältää nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismäärärahat ja vastaavan ESR/REACT-EU:n tuen.

60

(61)  Täytetään jokaisesta toimintalinjasta (tai toimintalinjan osasta), jossa pannaan täytäntöön nuorisotyöllisyysaloitetta.

61

(62)  Nuorisotyöllisyysaloite (erityismääräraha ja vastaava ESR:n tuki) katsotaan rahastoksi, ja sitä koskevat tiedot annetaan erillisellä rivillä, vaikka se muodostaisikin

62

(63)  Täytetään vain, jos toimintalinjoista ilmoitetaan kokonaiskustannukset.

63

(64)  Luku voidaan taulukossa pyöristää lähimpään kokonaislukuun. Maksujen korvaamisessa käytettävä tarkka osuus on suhde (f).

64

(65)  Tässä taulukossa nuorisotyöllisyysaloite (YEI) (erityismäärärahat ja vastaava ESR:n tuki) katsotaan rahastoksi.

65

(66)  Järjestelmä tuottaa taulukon automaattisesti kunkin toimintalinjan mukaisten tukitoimien luokkia koskevien taulukoiden perusteella.

66

(67)  Jos toimenpideohjelmaa tai ohjelmaa tarkistetaan yhden tai useamman erillisen toimintalinjan perustamiseksi temaattiselle tavoitteelle ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, tämä osa vaaditaan vain, jos myönnetään vastaavaa tukea.

67

(68)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1301/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastosta ja Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevista erityissäännöksistä sekä asetuksen (EY) N:o 1080/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 289).

68

(69)  Tätä jaksoa ei vaadita, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

69

(70)  Jos ohjelma kattaa useamman alueluokan, toimet on ehkä tarpeen eritellä alueluokittain.

70

(71)  Tätä jaksoa ei vaadita, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

71

(72)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

72

(73)  Taulukoissa 25 ja 26 esitetään ainoastaan sovellettavat yleiset ja teemakohtaiset ennakkoehdot, jotka eivät täyttyneet lainkaan tai olivat täyttyneet vain osittain (ks. taulukko 24) ohjelman esittämishetkellä.

73

(74)  Tätä jaksoa ei vaadita, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

74

(75)  Tätä jaksoa ei vaadita, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

75

(76)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

76

(77)  Tavoitearvo voidaan esittää kokonaismääränä (miehet + naiset) tai sukupuolittain eriteltynä.

77

(78)  Tätä liitettä ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

78

(79)  Tätä liitettä ei sovelleta, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

79

(80)  Tätä liitettä ei vaadita, jos toimenpideohjelma liittyy temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

80

---

LIITE II

Korvataan liite II seuraavasti:

”LIITE II

Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten yhteistyöohjelmien malli

| CCI | <0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1) |
| --- | --- |
| Nimi | <0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |
| Versio | <0.3 type=‘N’ input=‘G’> |
| Ensimmäinen vuosi | <0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’> |
| Viimeinen vuosi | <0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>> |
| Tukikelpoisuus alkaa | <0.6 type=‘D’ input=‘G’> |
| Tukikelpoisuus päättyy | <0.7 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Komission päätöksen numero | <0.8 type=‘S’ input=‘G’>> |
| Komission päätöksen päivämäärä | <0.9 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen numero | <0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>> |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen päivämäärä | <0.11 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Jäsenvaltion muutospäätöksen voimaantulopäivä | <0.12 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Yhteistyöohjelman kattamat NUTS-alueet | <0.13 type=‘S’ input=‘S’>> |

CCI

<0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1)

Nimi

<0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Versio

<0.3 type=‘N’ input=‘G’>

Ensimmäinen vuosi

<0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>

Viimeinen vuosi

<0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>>

Tukikelpoisuus alkaa

<0.6 type=‘D’ input=‘G’>

Tukikelpoisuus päättyy

<0.7 type=‘D’ input=‘G’>>

Komission päätöksen numero

<0.8 type=‘S’ input=‘G’>>

Komission päätöksen päivämäärä

<0.9 type=‘D’ input=‘G’>>

Jäsenvaltion muutospäätöksen numero

<0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>>

Jäsenvaltion muutospäätöksen päivämäärä

<0.11 type=‘D’ input=‘M’>>

Jäsenvaltion muutospäätöksen voimaantulopäivä

<0.12 type=‘D’ input=‘M’>>

Yhteistyöohjelman kattamat NUTS-alueet

<0.13 type=‘S’ input=‘S’>>

1 JAKSO

STRATEGIA YHTEISTYÖOHJELMAN VAIKUTUKSESTA UNIONIN ÄLYKKÄÄN, KESTÄVÄN JA OSALLISTAVAN KASVUN STRATEGIAN EDISTÄMISEEN SEKÄ TALOUDELLISEN, SOSIAALISEN JA ALUEELLISEN YHTEENKUULUVUUDEN SAAVUTTAMISEEN
   (2)

(Viite: Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3) 27 artiklan 1 kohta ja Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (4) 8 artiklan 2 kohdan a alakohta)

1.1   Strategia yhteistyöohjelman vaikutuksesta unionin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategian edistämiseen sekä taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden saavuttamiseen

1.1.1   Kuvaus strategiasta, jonka avulla yhteistyöohjelmalla pyritään edistämään unionin älykkään, kestävän ja osallistavan kasvun strategiaa ja saavuttamaan taloudellinen, sosiaalinen ja alueellinen yhteenkuuluvuus

| <1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’> |
| --- |

<1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’>

Jos nykyistä yhteistyöohjelmaa tarkistetaan REACT-EU-lisämäärärahojen kohdentamiseksi, kuvaus odotetusta vaikutuksesta covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen on esitettävä asiaa koskevassa tekstikentässä jäljempänä esitetyn mukaisesti.

1.1.1a   Kuvaus yhteistyöohjelman odotetusta vaikutuksesta covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen

| <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- |

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

1.1.2   Perustelut sille, miksi temaattiset tavoitteet ja vastaavat investointiprioriteetit on valittu koko ohjelma-alueen tarpeista tehdyn analyysin perusteella ja yhteinen strategiakehys huomioon ottaen, ja näihin tarpeisiin vastaamiseen valittu strategia, jossa tarpeen mukaan pyritään tarttumaan rajat ylittävän infrastruktuurin puuttuviin yhteyksiin, ottaen huomioon ennakkoarvioinnin tulokset

Jos nykyistä yhteistyöohjelmaa tarkistetaan REACT-EU-lisämäärärahojen käyttämiseksi, on lisättävä seuraava kuvaus.

1.1.2a   Perustelut, joissa esitetään yhteistyöohjelman odotettu vaikutus covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen

(Viite: Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 b artiklan 9 kohta)

Taulukko 1:

Perusteet temaattisten tavoitteiden ja investointiprioriteettien valinnoille

| Valittu temaattinen tavoite | Valittu investointiprioriteetti | Perustelut valinnalle tai vaikutukselle kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen |
| --- | --- | --- |
| <1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ > | <1.1.3 type=‘S’ input=‘S’> | <1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’> |
| | | |

Valittu temaattinen tavoite

Valittu investointiprioriteetti

Perustelut valinnalle tai vaikutukselle kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen

<1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ >

<1.1.3 type=‘S’ input=‘S’>

<1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’>

1.2   Perusteet rahoituksen jakautumiselle

Perusteet sille, miten rahoitus (eli unionin tuki) on temaattisen keskittämisen vaatimusten mukaisesti jaettu kullekin temaattiselle tavoitteelle ja, tarvittaessa, investointiprioriteetille, ottaen huomioon ennakkoarviointi

| <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

Jos nykyistä yhteistyöohjelmaa tarkistetaan REACT-EU-lisämäärärahojen osoittamiseksi, on lisättävä seuraava kuvaus:

1.2a   Perusteet REACT-EU-lisämäärärahojen osoittamiselle ohjelmaan ja sille, miten nämä varat kohdennetaan niille maantieteellisille alueille, joilla niitä eniten tarvitaan ottaen huomioon erilaiset alueelliset tarpeet ja kehitystasot, jotta voidaan varmistaa, että ne keskitetään jatkossakin vähemmän kehittyneille alueille SEUT-sopimuksen 174 artiklassa vahvistettujen taloudellisen, sosiaalisen ja alueellisen yhteenkuuluvuuden lujittamista koskevien tavoitteiden mukaisesti

| <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ > |
| --- |

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ >

Taulukko 2:

Yhteistyöohjelman investointistrategiaa koskeva katsaus

| Toimintalinja | EAKR:n tuki (euroina) | Unionin kokonaistuen osuus (%) yhteistyöohjelmassa (rahastoittain)  (5) | Temaattinen tavoite (6) | Investointiprioriteetit (7) | Investointiprioriteetteja vastaavat erityistavoitteet | Erityistavoitetta vastaavat tulosindikaattorit |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EAKR (8) | ENI (9) (tarvittaessa) | IPA (10) (tarvittaessa) |
| <1.2.1 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’> | <1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.6 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.7 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.8 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.9 type=‘S’ input=‘G’> |
| REACT-EU | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Toimintalinja

EAKR:n tuki (euroina)

Unionin kokonaistuen osuus (%) yhteistyöohjelmassa (rahastoittain)  (5)

Temaattinen tavoite (6)

Investointiprioriteetit (7)

Investointiprioriteetteja vastaavat erityistavoitteet

Erityistavoitetta vastaavat tulosindikaattorit

EAKR (8)

ENI (9) (tarvittaessa)

IPA (10) (tarvittaessa)

<1.2.1 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’>

<1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.7 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.8 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.9 type=‘S’ input=‘G’>

REACT-EU

2 JAKSO

TOIMINTALINJAT

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b ja c alakohta)

2.A JAKSO

Muiden kuin teknisen avun toimintalinjojen kuvaus

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohta)

2.A.1   Toimintalinja (jokainen toimintalinja erikseen)

| Toimintalinjan tunniste | <2A.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Toimintalinjan nimi | <2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |

Toimintalinjan tunniste

<2A.1 type=‘N’ input=‘G’>

Toimintalinjan nimi

<2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan rahoitusvälineiden avulla |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan rahoitusvälineiden avulla

<2A.3 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan unionin tasolla perustettujen rahoitusvälineiden avulla |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan ainoastaan unionin tasolla perustettujen rahoitusvälineiden avulla

<2A.4 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Koko toimintalinja toteutetaan yhteisölähtöisellä paikallisella kehittämisellä |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja toteutetaan yhteisölähtöisellä paikallisella kehittämisellä

<2A.5 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen

<2A.6 type="C" input="M">

2.A.2   Perusteet sille, että on perustettu toimintalinja, joka kattaa useamman temaattisen tavoitteen (tarvittaessa) (11)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 1 kohta)

| <2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’> |
| --- |

<2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’>

2.A.3   Rahasto ja unionin tuen laskentaperusta

(Kaikki toimintalinjaan liittyvät rahastot erikseen)

| Rahasto | <2A.6 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot) | <2A.8 type=‘S’ input=‘S’> |

Rahasto

<2A.6 type=‘S’ input=‘S’>

Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot)

<2A.8 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.4   Investointiprioriteetti (jokainen toimintalinjan investointiprioriteetti erikseen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan i alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.7 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |

Investointiprioriteetti

<2A.7 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.5   Investointiprioriteettia vastaavat erityistavoitteet ja odotetut tulokset

(Kaikki investointiprioriteetin mukaiset erityistavoitteet erikseen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan i ja ii alakohta)

| Tunniste | <2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Erityistavoite | <2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät EU:n tuella | <2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Tunniste

<2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’>

Erityistavoite

<2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät EU:n tuella

<2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Taulukko 3:

Ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit (erityistavoitteittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan ii alakohta)

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Lähtöarvo | Perusvuosi | Tavoitearvo (2023)  (12) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’> | Quantitative <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>


  Qualitative <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’ | <2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Quantitative <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>


  Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Lähtöarvo

Perusvuosi

Tavoitearvo (2023)  (12)

Tietolähde

Raportointitiheys

<2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’>

Quantitative <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

Qualitative <2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’

<2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Quantitative <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.6   Investointiprioriteetin mukaisesti tuettavat toimenpiteet (investointiprioriteeteittain)

2.A.6.1   
  Kuvaus tuettavien toimenpiteiden tyypistä esimerkkeineen ja siitä, miten niiden odotetaan edistävän erityistavoitteiden saavuttamista, mukaan lukien tarvittaessa tärkeimpien kohderyhmien, erityisten kohdealueiden ja tuensaajien tyyppien yksilöiminen

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’>

2.A.6.2   
  Toimenpiteiden valintaa ohjaavat periaatteet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.3   Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö (tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö | <2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’> |
| <2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

Rahoitusvälineiden suunniteltu käyttö

<2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’>

<2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.6.4   Suurhankkeiden suunniteltu käyttö (tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan iii alakohta)

| Investointiprioriteetti | <2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investointiprioriteetti

<2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.5   Tuotosindikaattorit (investointiprioriteeteittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan iv alakohta)

Taulukko 4:

Yhteiset ja ohjelmakohtaiset tuotosindikaattorit

| Tunniste | Indikaattori (indikaattorin nimi) | Mittayksikkö | Tavoitearvo (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’> | <2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | |
| | | | | | |

Tunniste

Indikaattori (indikaattorin nimi)

Mittayksikkö

Tavoitearvo (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

<2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’>

<2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.7   Tuloskehys (13)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan v alakohta ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 liite II)

Taulukko 5:

Toimintalinjan tuloskehys

| Toimintalinja | Indikaattorityyppi
  (Keskeinen täytäntöönpanovaihe, taloudellinen indikaattori, tuotosindikaattori tai, tapauksen mukaan, tulosindikaattori) | Tunniste | Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe | Mittayksikkö, tarvittaessa | Välitavoite vuodeksi 2018 | Lopullinen tavoite (2023) | Tietolähde | Selvitys indikaattorin merkityksestä, tarvittaessa |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’> | Implementation Step or Financial <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>


  Output or result<2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’> | Implementation Step or Financial <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | Implementation Step or Financial <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’> | <2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>


  Output or Result <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Toimintalinja

Indikaattorityyppi

(Keskeinen täytäntöönpanovaihe, taloudellinen indikaattori, tuotosindikaattori tai, tapauksen mukaan, tulosindikaattori)

Tunniste

Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe

Mittayksikkö, tarvittaessa

Välitavoite vuodeksi 2018

Lopullinen tavoite (2023)

Tietolähde

Selvitys indikaattorin merkityksestä, tarvittaessa

<2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’>

Implementation Step or Financial <2A.3.3 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

Output or result<2A.3.3 type=‘S’ input=‘S’>

Implementation Step or Financial <2A.3.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Output or Result <2A.4.4 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

Implementation Step or Financial <2A.3.5 type=‘S’ input=‘M’>

Output or Result <2A.3.5 type=‘S’ input=‘G’ or ‘M’>

<2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

Output or Result <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

Output or Result <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Laadullisia lisätietoja tuloskehyksen määrittelemisestä (vapaaehtoinen)

| <2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.8   Tukitoimien luokat

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan vii alakohta)

Komission hyväksymään nimikkeistöön perustuvat toimintalinjan sisältöä vastaavat tukitoimien luokat ja unionin tuen ohjeellinen jakautuminen

Taulukot 6-9:

Tukitoimien luokat

| Taulukko 6: Näkökohta 1 Tukitoimen toimintakenttä |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 6: Näkökohta 1 Tukitoimen toimintakenttä

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Taulukko 7: Näkökohta 2 Rahoitusmuoto |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 7: Näkökohta 2 Rahoitusmuoto

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Taulukko 8: Näkökohta 3 Aluetyyppi |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 8: Näkökohta 3 Aluetyyppi

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Taulukko 9: Näkökohta 6 Alueelliset toteutustavat |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 9: Näkökohta 6 Alueelliset toteutustavat

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

2.A.9   Yhteenveto teknisen avun käyttöä koskevasta suunnitelmasta, mukaan lukien tarvittaessa toimet ohjelmien hallintoon ja valvontaan osallistuvien viranomaisten ja tuensaajien hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi ja tarvittaessa toimet asiaankuuluvien kumppanien hallinnollisten valmiuksien parantamiseksi, jotta ne voivat osallistua ohjelmien täytäntöönpanoon (tapauksen mukaan) (14)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan b alakohdan vi alakohta)

| Toimintalinja | <3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’> |

Toimintalinja

<3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’>

2.B JAKSO

KUVAUS TEKNISEN AVUN TOIMINTALINJOISTA

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohta)

2.B.1   Toimintalinja

| Tunniste | <2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Nimi | <2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |

Tunniste

<2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Nimi

<2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

| ☐ | Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen |
| --- | --- |

☐

Koko toimintalinja liittyy REACT-EU-välineeseen

<2B.1 type="C" input="M">

2.B.2   Rahasto ja unionin tuen laskentaperuste (kaikki toimintalinjaan liittyvät rahastot erikseen)

| Rahasto | <2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot) | <2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’> |

Rahasto

<2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’>

Laskentaperuste (tukikelpoiset kokonaismenot tai tukikelpoiset julkiset menot)

<2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’>

2.B.3   Erityistavoitteet ja odotetut tulokset

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan i ja ii alakohta)

Erityistavoite (kaikki erityistavoitteet erikseen)

| Tunniste | <2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Erityistavoite | <2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät EU:n tuella
   (15) | <2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Tunniste

<2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Erityistavoite

<2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Tulokset, joihin jäsenvaltiot pyrkivät EU:n tuella
   (15)

<2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.B.4   Tulosindikaattorit (16)

Taulukko 10:

Ohjelmakohtaiset tulosindikaattorit (erityistavoitteittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan ii alakohta)

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Lähtöarvo | Perusvuosi | Tavoitearvo
   (17)
  (2023) | Tietolähde | Raportointitiheys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | Quantitative <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’> | Quantitative <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>


  Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Lähtöarvo

Perusvuosi

Tavoitearvo
   (17)
  (2023)

Tietolähde

Raportointitiheys

<2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

Quantitative <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’>

Quantitative <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>

Qualitative <2A.1.10 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.5   Tuettavat toimenpiteet ja niiden odotettu vaikutus erityistavoitteisiin (toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan iii alakohta)

2.B.5.1   
  Kuvaus tuettavista toimista ja niiden odotetusta vaikutuksesta erityistavoitteisiin

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan iii alakohta)

| Toimintalinja | <2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Toimintalinja

<2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.B.5.2   Tuotosindikaattorit, joiden odotetaan vaikuttavan tuloksiin (toimintalinjoittain)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan iv alakohta)

Taulukko 11:

Tuotosindikaattorit

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Tavoitearvo (2023)
  (vapaaehtoinen) | Tietolähde |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | <2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Tavoitearvo (2023)

(vapaaehtoinen)

Tietolähde

<2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

<2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.6   Tukitoimien luokat

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan c alakohdan v alakohta)

Vastaa komission hyväksymään nimikkeistöön perustuvia tukitoimien luokkia. Lisäksi unionin tuen ohjeellinen jakautuminen.

Taulukot 12-14:

Tukitoimien luokat

| Taulukko 12: Näkökohta 1 Tukitoimen toimintakenttä |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

Taulukko 12: Näkökohta 1 Tukitoimen toimintakenttä

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

| Taulukko 13: Näkökohta 2 Rahoitusmuoto |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’
  Decision=N > | <2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’
  Decision=N > |
| | | |
| | | |

Taulukko 13: Näkökohta 2 Rahoitusmuoto

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’
  Decision=N >

<2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’
  Decision=N >

| Taulukko 14: Näkökohta 3 Aluetyyppi |
| --- |
| Toimintalinja | Koodi | Määrä (euroa) |
| <2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’
  Decision=N > | <2B.4.3.2 type=‘S’ input=’
  Decision=N S’> | <2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

Taulukko 14: Näkökohta 3 Aluetyyppi

Toimintalinja

Koodi

Määrä (euroa)

<2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’
  Decision=N >

<2B.4.3.2 type=‘S’ input=’
  Decision=N S’>

<2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

3 JAKSO

RAHOITUSSUUNNITELMA

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan d alakohta)

3.1   EAKR:n määrärahat (euroina)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan d alakohdan i alakohta)

Taulukko 15

| Rahasto

  <3.1.1 type=‘S’ input=‘G’> | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Yhteensä |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| EAKR ilman REACT-EU:ta | <3.1.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.5 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.8 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Ei sovelleta | Ei sovelleta | <3.1.10 type=‘N’ input=‘G’> |
| EAKR/REACT-EU | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | Ei sovelleta | <3.1.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.2011 type=‘N’ input=‘M’> | |
| IPA:n tuen määrät (tapauksen mukaan) | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | |
| ENI:n tuen määrät (tapauksen mukaan) | | | | | | | | Ei sovelleta | Ei sovelleta | |
| Kaikki yhteensä | | | | | | | | | | |

Rahasto

<3.1.1 type=‘S’ input=‘G’>

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Yhteensä

EAKR ilman REACT-EU:ta

<3.1.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.5 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Ei sovelleta

Ei sovelleta

<3.1.10 type=‘N’ input=‘G’>

EAKR/REACT-EU

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Ei sovelleta

<3.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.2011 type=‘N’ input=‘M’>

IPA:n tuen määrät (tapauksen mukaan)

Ei sovelleta

Ei sovelleta

ENI:n tuen määrät (tapauksen mukaan)

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Kaikki yhteensä

3.2.A   EAKR:n kokonaismäärärahat ja kansallinen osarahoitus (euroina)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan d alakohdan ii alakohta)

| 1. | Rahoitustaulukossa esitetään yhteistyöohjelman rahoitussuunnitelma toimintalinjoittain. Jos syrjäisimpien alueiden ohjelmissa on yhdistetty rajat ylittävien toimien ja valtioiden välisten toimien määrärahat, molemmille perustetaan erilliset toimintalinjat. |
| --- | --- |

1.

Rahoitustaulukossa esitetään yhteistyöohjelman rahoitussuunnitelma toimintalinjoittain. Jos syrjäisimpien alueiden ohjelmissa on yhdistetty rajat ylittävien toimien ja valtioiden välisten toimien määrärahat, molemmille perustetaan erilliset toimintalinjat.

| 2. | Rahoitustaulukossa annetaan tiedoksi yhteistyöohjelmaan osallistuvien kolmansien maiden mahdolliset rahoitusosuudet (muut kuin IPA:n ja ENI:n osuudet). |
| --- | --- |

2.

Rahoitustaulukossa annetaan tiedoksi yhteistyöohjelmaan osallistuvien kolmansien maiden mahdolliset rahoitusosuudet (muut kuin IPA:n ja ENI:n osuudet).

| 3. | EIP:n (18)
  rahoitusosuus esitetään toimintalinjatasolla. |
| --- | --- |

3.

EIP:n (18)
  rahoitusosuus esitetään toimintalinjatasolla.

Taulukko 16:

Taulukko 16: Rahoitussuunnitelma

| Toimintalinja | Rahasto | Unionin tuen laskentaperuste
  (Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset) | Unionin tuki (a) | Kansallinen vastinrahoitus
  (b) = (c) + (d) | Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jakautuminen | Kokonaisrahoitus
  (e) = (a) + (b) | Osarahoitusosuus (20)

  (f) = (a)/(e)  (21) | 100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2020–2021 (*1) | Tie-doksi |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Kansallinen julkinen rahoitus (c) | Kansallinen yksityinen rahoitus (d)  (19) | | | | Rahoitusosuudet kolmansilta mailta | EIP:n rahoitusosuudet |
| <3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’> | Lisätietoja, katso alaviite  (*1) (esimerkkejä jäljempänä) | <3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’> |
| Toimintalinja 1 | EAKR (mahdollisesti myös IPA:n ja ENI:n siirretyt määrät)  (22) | | | | | | | | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | |
| Toimintalinja N | EAKR (mahdollisesti myös IPA:n ja ENI:n siirretyt määrät) | | | | | | | | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | |
| Toimintalinja N | EAKR/REACT-EU | | | | | | | | ☐ | Ei sovelleta | Ei sovelleta |
| Yhteensä | EAKR | | | | | | | | | | |
| IPA | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | |
| EAKR/REACT-EU | | | | | | | | |
| Yhteensä | Kaikki rahastot yhteensä | | | | | | | | | | |

Toimintalinja

Rahasto

Unionin tuen laskentaperuste

(Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset)

Unionin tuki (a)

Kansallinen vastinrahoitus

(b) = (c) + (d)

Kansallisen vastinrahoituksen ohjeellinen jakautuminen

Kokonaisrahoitus

(e) = (a) + (b)

Osarahoitusosuus (20)

(f) = (a)/(e)  (21)

100 %:n osarahoitusosuus tilivuonna 2020–2021 (*1)

Tie-doksi

Kansallinen julkinen rahoitus (c)

Kansallinen yksityinen rahoitus (d)  (19)

Rahoitusosuudet kolmansilta mailta

EIP:n rahoitusosuudet

<3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.9 type=‘P’ input=‘G’>

Lisätietoja, katso alaviite  (*1) (esimerkkejä jäljempänä)

<3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’>

Toimintalinja 1

EAKR (mahdollisesti myös IPA:n ja ENI:n siirretyt määrät)  (22)

☐

IPA

ENI

Toimintalinja N

EAKR (mahdollisesti myös IPA:n ja ENI:n siirretyt määrät)

☐

IPA

ENI

Toimintalinja N

EAKR/REACT-EU

☐

Ei sovelleta

Ei sovelleta

Yhteensä

EAKR

IPA

ENI

EAKR/REACT-EU

Yhteensä

Kaikki rahastot yhteensä

3.2.B   Jako toimintalinjojen ja temaattisen tavoitteen mukaan

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan d alakohdan ii alakohta)

Taulukko 17

| Toimintalinja | Temaattinen tavoite | Unionin tuki | Kansallinen vastinrahoitus | Kokonaisrahoitus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’> |
| | | | | |
| | | | |
| EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä | | | | |
| EAKR/REACT-EU yhteensä | | | | |
| Kaikki yhteensä | | | | |

Toimintalinja

Temaattinen tavoite

Unionin tuki

Kansallinen vastinrahoitus

Kokonaisrahoitus

<3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’>

EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä

EAKR/REACT-EU yhteensä

Kaikki yhteensä

Taulukko 18:

Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 27 artiklan 6 kohta) (23)

| Toimintalinja | Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä (euroina) | Osuus toimenpideohjelman kokonaismäärärahasta (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N > | <3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N > |
| | | |
| EAKR/REACT-EU yhteensä | | |
| Yhteensä | | |

Toimintalinja

Ilmastonmuutostavoitteisiin käytettävän tuen ohjeellinen määrä (euroina)

Osuus toimenpideohjelman kokonaismäärärahasta (%)

<3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N >

<3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N >

EAKR/REACT-EU yhteensä

Yhteensä

4 JAKSO

ALUEELLISEN KEHITYKSEN YHDENNETTY LÄHESTYMISTAPA
   (24)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 3 kohta)

Kuvaus yhteistyöohjelman sisällön ja tavoitteet huomioon ottavasta aluekehitystä koskevasta yhdennetystä lähestymistavasta, myös suhteessa SEUT-sopimuksen 174 artiklan 3 kohdassa tarkoitettuihin alueisiin ja aloihin, ottaen huomioon osallistuvien jäsenvaltioiden kumppanuussopimukset, ja selvitys siitä, miten lähestymistapa edistää ohjelman tavoitteiden ja odotettujen tulosten saavuttamista

| <4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

4.1   Yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen (tarvittaessa)

Lähestymistapa, jota sovelletaan yhteisölähtöisen paikallisen kehittämisen välineiden käytössä, ja periaatteet, joilla niiden käyttöalueet on määritetty

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 3 kohdan a alakohta)

| <4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

4.2   Kestävän kaupunkikehityksen yhdennetyt toimenpiteet (tapauksen mukaan)

Periaatteet, joiden mukaan määritellään kaupunkialueet, joilla toteutetaan kestävän kaupunkikehityksen yhdennettyjä toimenpiteitä, ja näihin toimiin tarkoitetun EAKR:n tuen ohjeellinen jakautuminen

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 3 kohdan b alakohta)

| <4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Taulukko 19:

Kestävän kaupunkikehityksen yhdennetyt toimenpiteet – EAKR:n tuen ohjeelliset määrät

| Rahasto | EAKR:n tuen ohjeellinen määrä (euroa) |
| --- | --- |
| <4.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <4.2.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| ERDF ilman REACT-EU:ta | |

Rahasto

EAKR:n tuen ohjeellinen määrä (euroa)

<4.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<4.2.3 type=‘N’ input=‘M’>

ERDF ilman REACT-EU:ta

4.3   Yhdennetyt alueelliset investoinnit (tarvittaessa)

Lähestymistapa yhdennettyjen alueellisten investointien (sellaisina kuin ne määritellään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 36 artiklassa) käyttöön muissa kuin 4.2. kohdassa tarkoitetuissa tapauksissa, ja niiden määrärahojen ohjeellinen jakautuminen kussakin toimintalinjassa

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 3 kohdan c alakohta)

| <4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ‘> |
| --- |

<4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M ‘>

Taulukko 20:

Muiden kuin 4.2 kohdassa tarkoitettujen yhdennettyjen alueellisten investointien määrärahojen ohjeellinen jakautuminen (yhteismäärä)

| Toimintalinja | Ohjeelliset määrärahat (unionin tuki) (euroa) |
| --- | --- |
| <4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ > | <4.3.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä | |
| EAKR/REACT-EU yhteensä | |
| YHTEENSÄ | |

Toimintalinja

Ohjeelliset määrärahat (unionin tuki) (euroa)

<4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ >

<4.3.3 type=‘N’ input=‘M’>

EAKR ilman EAKR/REACT-EU:ta yhteensä

EAKR/REACT-EU yhteensä

YHTEENSÄ

4.4   Suunniteltujen tukitoimien vaikutus makroalue- ja merialuestrategioihin, asianomaisen jäsenvaltion osoittaman ohjelma-alueen tarpeista riippuen ja ottaen tarvittaessa huomioon näissä strategioissa määritetyt strategisesti tärkeät hankkeet (tapauksen mukaan)

(Kun jäsenvaltiot ja alueet osallistuvat makroalue- ja merialuestrategioihin)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 3 kohdan d alakohta)

| <4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

5 JAKSO

YHTEISTYÖOHJELMIEN TÄYTÄNTÖÖNPANOSÄÄNNÖKSET

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohta)

5.1   Asianomaiset viranomaiset ja elimet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohta)

Taulukko 21:

Ohjelmaviranomaiset

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan a alakohdan i alakohta)

| Viranomainen/elin | Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö | Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä) |
| --- | --- | --- |
| Hallintoviranomainen | <5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Todentamisviranomainen, tarvittaessa | <5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Tarkastusviranomainen | <5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’
  decision=’N’ > | <5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |

Viranomainen/elin

Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö

Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä)

Hallintoviranomainen

<5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Todentamisviranomainen, tarvittaessa

<5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Tarkastusviranomainen

<5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’
  decision=’N’ >

<5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Elin, jolle komissio suorittaa maksut:

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan b alakohta)

| ☐ | Todentamisviranomainen |
| --- | --- |

☐

Todentamisviranomainen

<5.1.8 type type=‘C’ input=‘M’>

Taulukko 22:

Valvonta- ja tarkastustehtävät suorittava elin tai suorittavat elimet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan a alakohdan ii ja iii alakohta)

| Viranomainen/elin | Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö | Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä) |
| --- | --- | --- |
| Elin tai elimet, jotka on nimetty suorittamaan valvontatehtäviä | <5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |
| Elin tai elimet, jotka on nimetty suorittamaan tarkastustehtäviä | <5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |

Viranomainen/elin

Viranomaisen/elimen nimi ja osasto tai yksikkö

Viraston/elimen päällikkö (asema tai tehtävä)

Elin tai elimet, jotka on nimetty suorittamaan valvontatehtäviä

<5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

Elin tai elimet, jotka on nimetty suorittamaan tarkastustehtäviä

<5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

5.2   Yhteisen sihteeristön perustamismenettely

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan a alakohdan iv alakohta)

| <5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ >

5.3   Yhteenvetokuvaus hallinto- ja valvontajärjestelmistä

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan a alakohdan v alakohta)

| <5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ >

5.4   Jaottelu rahoitusvastuista osallistuvien jäsenvaltioiden välillä mahdollisten hallintoviranomaisen tai komission tekemien rahoitusoikaisujen varalta

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan a alakohdan vi alakohta)

| <5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ >

5.5   Euron käyttö (tapauksen mukaan)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 28 artikla)

Valittu menettely muussa valuutassa kuin euroina aiheutuneen menon muuntamiseksi

| <5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ >

5.6   Kumppanien osallistuminen

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 4 kohdan c alakohta)

Toimenpiteet, jotka on toteutettu sen varmistamiseksi, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklassa tarkoitetut kumppanit osallistuvat yhteistyöohjelman valmisteluun, sekä näiden kumppanien asema yhteistyöohjelman valmistelussa ja täytäntöönpanossa, mukaan lukien niiden osallistuminen seurantakomiteaan

| <5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N> |
| --- |

<5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N>

6 JAKSO

KOORDINOINTI

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 5 kohdan a alakohta)

Mekanismit, joilla varmistetaan toimiva koordinointi EAKR:n, Euroopan sosiaalirahaston, koheesiorahaston, maaseuturahaston, Euroopan meri- ja kalatalousrahaston sekä muiden unionin ja kansallisten rahoitusvälineiden kanssa, mukaan lukien koordinointi ja mahdollinen yhdistäminen Verkkojen Eurooppa -välineen kanssa, samoin kuin ENI:n, Euroopan kehitysrahaston (EKR) ja IPA:n sekä EIP:n kanssa, ottaen huomioon yhteistä strategiakehystä koskevat säännökset asetuksen (EU) N:o 1303/2013 liitteessä I. Jos jäsenvaltiot ja kolmannet maat osallistuvat yhteistyöohjelmiin, joissa käytetään syrjäisimmille alueille varattuja EAKR:n määrärahoja ja EKR:n varoja, koordinointimekanismit asianmukaisella tasolla näiden resurssien käytön tosiasiallisen koordinoinnin helpottamiseksi

| <6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N > |
| --- |

<6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N >

7 JAKSO

TUENSAAJIEN HALLINNOLLISEN TAAKAN VÄHENTÄMINEN

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 5 kohdan b alakohta (25))

Yhteenveto tuensaajien hallinnollisen rasitteen arvioinnista ja, tarvittaessa, suunnitellut hallinnollisen taakan vähentämiseen tähtäävät toimet ja niiden suuntaa-antava aikataulu

| <7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N > |
| --- |

<7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N >

8 JAKSO

HORISONTAALISET PERIAATTEET

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 7 kohta)

8.1   Kestävä kehitys (26)

Kuvaus erityisistä toimenpiteistä, joiden avulla toimien valinnassa otetaan huomioon ympäristönsuojelua koskevat vaatimukset, resurssitehokkuus, ilmastonmuutoksen hillitseminen ja siihen sopeutuminen, selviytymis- ja palautumiskyky katastrofitilanteissa sekä riskien ehkäisy ja hallinta

| <7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.2   Yhtäläiset mahdollisuudet ja syrjimättömyys (27)

Kuvaus erityisistä toimenpiteistä, joilla edistetään yhtäläisiä mahdollisuuksia ja ehkäistään sukupuoleen, rotuun tai etniseen alkuperään, uskontoon tai vakaumukseen, vammaisuuteen, ikään tai sukupuoliseen suuntautumiseen perustuvaa syrjintää yhteistyöohjelman valmistelussa, suunnittelussa ja toteuttamisessa sekä erityisesti rahoituksen saannissa ottaen huomioon tällaisten syrjinnän vaarassa olevien kohderyhmien tarpeet ja etenkin vaatimukset, joilla varmistetaan vammaisten osallistumismahdollisuudet

| <7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.3   Miesten ja naisten tasa-arvo

Kuvaus miesten ja naisten tasa-arvoa edistävistä yhteistyöohjelman vaikutuksista ja tarvittaessa järjestelyistä, joilla varmistetaan sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen yhteistyöohjelma- ja toimitasolla

| <7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

9 JAKSO

ERILLISET OSAT

9.1   Ohjelmakaudella täytäntöön pantavat suurhankkeet

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 2 kohdan e alakohta)

Taulukko 23:

Suurhankeluettelo
   (28)

| Hanke | Suunniteltu ilmoituksen tekopäivä/tietojen toimituspäivä
  (vuosi, vuosineljännes) | Täytäntöönpanon suunniteltu aloitus
  (vuosi, vuosineljännes) | Suunniteltu päättymispäivä
  (vuosineljännes) | Toimintalinjat/Investointiprioriteetit |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N> | <9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘> |
| | | | | |

Hanke

Suunniteltu ilmoituksen tekopäivä/tietojen toimituspäivä

(vuosi, vuosineljännes)

Täytäntöönpanon suunniteltu aloitus

(vuosi, vuosineljännes)

Suunniteltu päättymispäivä

(vuosineljännes)

Toimintalinjat/Investointiprioriteetit

<9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N>

<9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘>

9.2   Yhteistyöohjelman tuloskehys (29)

Taulukko 24:

Tuloskehys (yhteenveto)

| Toimintalinja | Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe | Mittayksikkö, tarvittaessa | Välitavoite vuodeksi 2018 | Lopullinen tavoite (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type=‘S’‘ input=‘G’> | <9.2.3 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.4 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.5 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.6 type=‘S’ input=‘G’> |
| | | | | |

Toimintalinja

Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe

Mittayksikkö, tarvittaessa

Välitavoite vuodeksi 2018

Lopullinen tavoite (2023)

<9.2.1 type=‘S’‘ input=‘G’>

<9.2.3 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.4 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.5 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

9.3   Yhteistyöohjelman valmisteluun osallistuvat kumppanit

| <9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N>

9.4   Sovellettavat ohjelman rahoitushallinnon sekä ohjelmatyön, seurannan, arvioinnin ja valvonnan täytäntöönpanon edellytykset, jotka koskevat kolmansien maiden osallistumista ENI:n ja IPA:n rahoitusosuuden avulla valtioiden välisiin ja alueiden välisiin yhteistyöohjelmiin

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 26 artikla)

| <9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’> |
| --- |

<9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’>

LIITTEET (syötetään sähköisiin tietojenvaihtojärjestelmiin erillisinä tiedostoina):

| — | Luonnos ennakkoarviointikertomuksesta ja sen tiivistelmä (pakollinen)
  (Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 55 artiklan 2 kohta ja 92 b artiklan 10 kohta) |
| --- | --- |

—

Luonnos ennakkoarviointikertomuksesta ja sen tiivistelmä (pakollinen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1303/2013 55 artiklan 2 kohta ja 92 b artiklan 10 kohta)

| — | Kirjallinen vahvistus yhteistyöohjelman sisällön hyväksymisestä (pakollinen)
  (Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 9 kohta) |
| --- | --- |

—

Kirjallinen vahvistus yhteistyöohjelman sisällön hyväksymisestä (pakollinen)

(Viite: asetuksen (EU) N:o 1299/2013 8 artiklan 9 kohta)

| — | Kartta yhteistyöohjelma-alueesta (tarvittaessa) |
| --- | --- |

—

Kartta yhteistyöohjelma-alueesta (tarvittaessa)

| — | leistajuinen tiivistelmä yhteistyöohjelmasta (tarvittaessa) |
| --- | --- |

—

leistajuinen tiivistelmä yhteistyöohjelmasta (tarvittaessa)

---

(1)  Selitykset:

1

| | Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös |
| --- | --- |

Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös

Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boole-päätös

| | Päätös: N =ei sisälly komission päätökseen yhteistyöohjelman hyväksymisestä |
| --- | --- |

Päätös: N =ei sisälly komission päätökseen yhteistyöohjelman hyväksymisestä

Päätös: N =ei sisälly komission päätökseen yhteistyöohjelman hyväksymisestä

| | Syöttötapa: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa. |
| --- | --- |

Syöttötapa: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa.

Syöttötapa: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa.

| | ”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina. |
| --- | --- |

”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina.

”maxlength” = merkkien enimmäismäärä välit mukaan luettuina.

(2)  REACT-EU-määrärahoilla viitataan lisämäärärahoihin, jotka asetetaan saataville EAKR:n ohjelmasuunnittelua varten, jotta voidaan antaa apua temaattisen tavoitteen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” puitteissa sekä teknistä apua (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 a ja 92 b artikla). Tämän liitteen taulukoissa esitetään tarvittaessa REACT-EU-lisämäärärahojen jakautuminen.

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N: o 1303/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1299/2013, annettu 17 päivänä joulukuuta 2013, Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259).

4

(5)  ENI:n ja IPA:n tuen määriä vastaavien osuuksien esitystapa riippuu valitusta hallinnointitavasta.

5

(6)  Temaattisen tavoitteen nimi (ei koske teknistä tukea).

6

(7)  Investointiprioriteetin nimi (ei koske teknistä tukea).

7

(8)  Euroopan aluekehitysrahasto.

8

(9)  Euroopan naapuruusväline.

9

(10)  Liittymistä valmisteleva tukiväline.

10

(11)  Tätä kenttää ei sovelleta, jos toimintalinjat liittyvät temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

11

(12)  Tavoitearvot voivat olla laadullisia tai määrällisiä.

12

(13)  Tätä jaksoa ei sovelleta, jos toimintalinjat liittyvät temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

13

(14)  Tätä kenttää ei vaadita, jos toimintalinjat liittyvät temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

14

(15)  Vaaditaan silloin, kun unionin antaman teknisen tuen määrä yhteistyöohjelmassa on yli 15 miljoonaa euroa.

15

(16)  Vaaditaan silloin, kun se on toimenpiteiden sisällön vuoksi objektiivisesti perusteltua ja kun unionin antaman teknisen tuen määrä yhteistyöohjelmassa on yli 15 miljoonaa euroa.

16

(17)  Tavoitearvot voivat olla laadullisia tai määrällisiä.

17

(18)  Euroopan investointipankki.

18

(*1)  Rastittamalla ruudun jäsenvaltio pyytää, että maksatushakemuksissa toimenpideohjelman [kaikkien toimintalinjojen] [joidenkin toimintalinjojen] osalta ilmoitettuihin menoihin sovelletaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 25 a artiklan 1 kohdan nojalla 100 prosentin osarahoitusosuutta tilivuonna, joka alkaa 1. heinäkuuta 2020 ja päättyy 30. kesäkuuta 2021.

*1

(19)  Täytetään vain, jos toimintalinjoista ilmoitetaan kokonaiskustannukset.

19

(20)  Poikkeusta asetuksen (EU) N:o 1303/2013 120 artiklan 3 kohdan ensimmäisestä ja toisesta alakohdasta (josta säädetään asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 b artiklan 11 kohdassa) ei sovelleta tekniseen apuun kohdennettuihin REACT-EU-lisämäärärahoihin. Tällaisen teknisen avun toimintalinjan osarahoitusosuuden olisi oltava sama kuin tekniseen apuun kohdennetun muun kuin REACT-EU-toimintalinjan osarahoitusosuuden.

20

(21)  Luku voidaan taulukossa pyöristää lähimpään kokonaislukuun. Maksujen korvaamisessa käytettävä tarkka osuus on suhde (f).

21

(22)  ENI:n ja IPA:n tuen siirrettyjen määrien esitystapa riippuu valitusta hallinnointitavasta.

22

(23)  Järjestelmä tuottaa taulukon automaattisesti kunkin toimintalinjan mukaisten tukitoimien luokkia koskevien taulukoiden perusteella.

23

(24)  Jos ohjelmaa tarkistetaan yhden tai useamman temaattista tavoitetta ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen” koskevan erillisen toimintalinjan perustamiseksi, tämä osa vaaditaan vain, jos vastaavaa tukea myönnetään.

24

(25)  Ei vaadita INTERACT- ja ESPON-ohjelmassa.

25

(26)  Ei koske URBACT-, INTERACT- ja ESPON-ohjelmaa.

26

(27)  Ei koske URBACT-, INTERACT- ja ESPON-ohjelmaa.

27

(28)  Ei koske INTERACT- ja ESPON-ohjelmaa.

28

(29)  Ei sovelleta temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

29

---

| 12.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/73 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/73

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/436,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/207 muuttamisesta Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevien täytäntöönpanokertomusten mallin osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) ja erityisesti sen 111 artiklan 5 kohdan,

on kuullut Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavaa komiteaa,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/207 (2) liitteessä V esitetään Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevien täytäntöönpanokertomusten malli asetuksen (EU) N:o 1303/2013 111 artiklan 5 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/207 (2) liitteessä V esitetään Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevien täytäntöönpanokertomusten malli asetuksen (EU) N:o 1303/2013 111 artiklan 5 kohdan mukaisesti.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2221 (3), 92 b artiklassa vahvistetaan edellytykset Euroopan unionin elpymisvälineestä saatavien lisämäärärahojen käytölle Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteessa uuteen temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/207 liitteessä V olevaa täytäntöönpanokertomusten mallia olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2221 (3), 92 b artiklassa vahvistetaan edellytykset Euroopan unionin elpymisvälineestä saatavien lisämäärärahojen käytölle Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteessa uuteen temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”. Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/207 liitteessä V olevaa täytäntöönpanokertomusten mallia olisi muutettava.

| (3) | Jotta covid-19-pandemian kriisinhoito voidaan toteuttaa mahdollisimman ripeästi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä, |
| --- | --- |

(3)

Jotta covid-19-pandemian kriisinhoito voidaan toteuttaa mahdollisimman ripeästi, tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Korvataan täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/207 liite V tämän asetuksen liitteessä olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2021.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/207, annettu 20 päivänä tammikuuta 2015, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä saavutettua edistymistä koskevaa raporttia annettaessa käytettävän mallin, suurhankkeista tiedottamisen muodon, yhteisen toimintasuunnitelman mallin, Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevien täytäntöönpanokertomusten, johdon vahvistuslausuman mallin, tarkastusstrategian, lausunnon ja vuotuisen tarkastuskertomuksen mallien sekä kustannus-hyötyanalyysissä käytettävien menettelyjen osalta sekä Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 nojalla Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitetta koskevien täytäntöönpanokertomusten mallien osalta (EUVL L 38, 13.2.2015, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2221, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 30).

3

---

LIITE

Korvataan liite V seuraavasti:

”LIITE V

Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta koskevien vuotuisten ja lopullisten täytäntöönpanokertomusten malli

OSA A

VUOSITTAIN TARVITTAVAT TIEDOT (”SUPPEAT KERTOMUKSET”)

(asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 2 kohta)

1.   VUOTUISEN/LOPULLISEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKERTOMUKSEN YKSILÖINTITIEDOT

| CCI | <type=’S’ maxlength = 15 input=’S’> |
| --- | --- |
| Nimi | <type=’S’ maxlength = 255 input=’G’> |
| Versio | <type=’N’ input=’G’> |
| Raportointivuosi | <type=’N’ input=’G’> |
| Päivä, jolloin kertomus on hyväksytty seurantakomiteassa | <type=’D’ input=’M’> |

CCI

<type=’S’ maxlength = 15 input=’S’>

Nimi

<type=’S’ maxlength = 255 input=’G’>

Versio

<type=’N’ input=’G’>

Raportointivuosi

<type=’N’ input=’G’>

Päivä, jolloin kertomus on hyväksytty seurantakomiteassa

<type=’D’ input=’M’>

2.   TOIMENPIDEOHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVA KATSAUS (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 2 kohta ja 111 artiklan 3 kohdan a alakohta)

Toimenpideohjelman täytäntöönpanoa koskevat keskeiset tiedot kyseisen vuoden osalta, mukaan lukien rahoitusvälineet, taloudelliset tiedot ja indikaattoritiedot.

| <type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’>

3.   TOIMINTALINJAN TÄYTÄNTÖÖNPANO (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 2 kohta)

3.1   Täytäntöönpanoa koskeva katsaus (1) (2)
  ,

| Tunniste | Toimintalinja | Keskeiset tiedot toimintalinjan täytäntöönpanosta huomioiden keskeinen kehitys, merkittävät ongelmat sekä niiden poistamiseksi toteutetut toimenpiteet |
| --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 1750 input=’M’> |

Tunniste

Toimintalinja

Keskeiset tiedot toimintalinjan täytäntöönpanosta huomioiden keskeinen kehitys, merkittävät ongelmat sekä niiden poistamiseksi toteutetut toimenpiteet

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 1750 input=’M’>

3.2   Yhteiset ja ohjelmakohtaiset indikaattorit (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 2 kohta) (3)

Investointiprioriteettikohtaiset yhteiset ja ohjelmakohtaiset indikaattorit ilmoitetaan täyttämällä jäljempänä olevat taulukot 1–4.

Taulukko 1

EAKR:n, EAKR/REACT-EU:n ja koheesiorahaston tulosindikaattorit (toimintalinjan ja erityistavoitteen mukaan), koskee myös teknisen tuen toimintalinjaa
   (4)

| | VUOSIARVO | |
| --- | --- | --- |
| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Alueluokka
  (tarvittaessa) | Lähtöarvo | Lähtövuosi | Tavoitearvo (2023) | 2014 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | Havainnot (tarvittaessa) |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N or ’S’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ or ’S’ input=’G’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’S’ maxlength = 875 input=’M’> |
| | | | | | | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

VUOSIARVO

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Alueluokka

(tarvittaessa)

Lähtöarvo

Lähtövuosi

Tavoitearvo (2023)

2014

15

16

17

18

19

20

21

22

23

Havainnot (tarvittaessa)

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N or ’S’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ or ’S’ input=’G’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

Taulukko 2 A

ESR:n ja ESR/REACT-EU:n yhteiset tulosindikaattorit (eriteltynä tarvittaessa toimintalinjan, investointiprioriteetin ja alueluokan mukaan). Kaikkia ESR:n ja ESR/REACT-EU:n yhteisiä tulosindikaattoreita koskevat tiedot (riippumatta siitä, onko tavoite asetettu) on ilmoitettava sukupuolittain eriteltyinä. Teknisen tuen toimintalinjan osalta ilmoitetaan vain ne yhteiset indikaattorit, joille on asetettu tavoite
   (5)
   (6)

Investointiprioriteetti:

| Tunniste | Indikaattori | Alueluokka | Tavoiteasettelun lähtökohtana käytetty yhteinen tuotosindikaattori | Lähtöarvon ja tavoitteen mittayksikkö | Tavoitearvo (2023)
  (tavoitteen osalta erittely sukupuolittain vapaaehtoinen) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | Kumulatiivinen arvo
  (lasketaan automaattisesti) | Saavutussuhde
  Erittely sukupuolittain vapaaehtoinen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N or ’S" input=’G’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’P’ input=’G’> |
| | Vuosiarvo | | |
| | | | | | Yhteensä | M | W | M | W | M | W | W | M | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | Yhteensä | M | W | T | M | W |
| | Työelämän ulkopuolella olevat osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, jotka ovat koulutuksessa jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, jotka saavat ammattipätevyyden jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Heikommassa asemassa olevat osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun, ovat koulutuksessa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (7) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, joiden työmarkkinatilanne on parantunut kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (8) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Yli 54-vuotiaat osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (9) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Heikommassa asemassa olevat osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (10) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Alueluokka

Tavoiteasettelun lähtökohtana käytetty yhteinen tuotosindikaattori

Lähtöarvon ja tavoitteen mittayksikkö

Tavoitearvo (2023)

(tavoitteen osalta erittely sukupuolittain vapaaehtoinen)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Kumulatiivinen arvo

(lasketaan automaattisesti)

Saavutussuhde

Erittely sukupuolittain vapaaehtoinen

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N or ’S" input=’G’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’P’ input=’G’>

Vuosiarvo

Yhteensä

M

W

M

W

M

W

W

M

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

Yhteensä

M

W

T

M

W

Työelämän ulkopuolella olevat osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun jättäessään toimen

Osallistujat, jotka ovat koulutuksessa jättäessään toimen

Osallistujat, jotka saavat ammattipätevyyden jättäessään toimen

Osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen

Heikommassa asemassa olevat osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun, ovat koulutuksessa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen

Osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (7)

Osallistujat, joiden työmarkkinatilanne on parantunut kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (8)

Yli 54-vuotiaat osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (9)

Heikommassa asemassa olevat osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (10)

Taulukko 2 B

Nuorisotyöllisyysaloitetta ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:ta koskevat tulosindikaattorit toimintalinjan tai toimintalinjan osan mukaan (ESR-asetuksen 19 artiklan 3 kohta sekä liitteet I ja II)
   (11)

| Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö, tavoite | Tavoitearvo (2023)
  (tavoitteen osalta erittely sukupuolittain vapaaehtoinen) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | Kumulatiivinen arvo (lasketaan automaattisesti) | Saavutussuhde
  Erittely sukupuolittain vapaaehtoinen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N or ’S" input=’G’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’P’ input=’G’> |
| | | | | Vuosiarvo | | |
| Yhteensä | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | Yhteensä | M | W | Yhteensä | M | W |
| | Työttömät osallistujat, jotka ovat loppuun asti mukana nuorisotyöllisyysaloitteesta tuetussa toiminnassa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Työttömät osallistujat, jotka saavat työtarjouksen tai tarjouksen osallistua jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen tai harjoitteluun jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Työttömät osallistujat, jotka ovat koulutuksessa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Pitkäaikaistyöttömät osallistujat, jotka ovat loppuun asti mukana nuorisotyöllisyysaloitteesta tuetussa toiminnassa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pitkäaikaistyöttömät osallistujat, jotka saavat työtarjouksen tai tarjouksen osallistua jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen tai harjoitteluun jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Pitkäaikaistyöttömät osallistujat, jotka ovat koulutuksessa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat osallistujat, jotka ovat loppuun asti mukana nuorisotyöllisyysaloitteesta tuetussa toiminnassa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat osallistujat, jotka saavat työtarjouksen tai tarjouksen osallistua jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen tai harjoitteluun jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat osallistujat, jotka ovat koulutuksessa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, jotka ovat jatkokoulutuksessa, ammattipätevyyteen johtavissa koulutusohjelmissa, oppisopimuskoulutuksessa tai harjoittelussa kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (12) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, jotka ovat palkkatyössä kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (13) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, jotka ovat itsenäisinä ammatinharjoittajina kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (14) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Työelämän ulkopuolella olevat osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, jotka ovat koulutuksessa jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, jotka saavat ammattipätevyyden jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Heikommassa asemassa olevat osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun, ovat koulutuksessa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (15) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osallistujat, joiden työmarkkinatilanne on parantunut kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (16) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Yli 54-vuotiaat osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (17) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Heikommassa asemassa olevat osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (18) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö, tavoite

Tavoitearvo (2023)

(tavoitteen osalta erittely sukupuolittain vapaaehtoinen)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Kumulatiivinen arvo (lasketaan automaattisesti)

Saavutussuhde

Erittely sukupuolittain vapaaehtoinen

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N or ’S" input=’G’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’P’ input=’G’>

Vuosiarvo

Yhteensä

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

Yhteensä

M

W

Yhteensä

M

W

Työttömät osallistujat, jotka ovat loppuun asti mukana nuorisotyöllisyysaloitteesta tuetussa toiminnassa

Työttömät osallistujat, jotka saavat työtarjouksen tai tarjouksen osallistua jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen tai harjoitteluun jättäessään toimen

Työttömät osallistujat, jotka ovat koulutuksessa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen

Pitkäaikaistyöttömät osallistujat, jotka ovat loppuun asti mukana nuorisotyöllisyysaloitteesta tuetussa toiminnassa

Pitkäaikaistyöttömät osallistujat, jotka saavat työtarjouksen tai tarjouksen osallistua jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen tai harjoitteluun jättäessään toimen

Pitkäaikaistyöttömät osallistujat, jotka ovat koulutuksessa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen

Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat osallistujat, jotka ovat loppuun asti mukana nuorisotyöllisyysaloitteesta tuetussa toiminnassa

Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat osallistujat, jotka saavat työtarjouksen tai tarjouksen osallistua jatkokoulutukseen, oppisopimuskoulutukseen tai harjoitteluun jättäessään toimen

Työelämän ja koulutuksen ulkopuolella olevat osallistujat, jotka ovat koulutuksessa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen

Osallistujat, jotka ovat jatkokoulutuksessa, ammattipätevyyteen johtavissa koulutusohjelmissa, oppisopimuskoulutuksessa tai harjoittelussa kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (12)

Osallistujat, jotka ovat palkkatyössä kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (13)

Osallistujat, jotka ovat itsenäisinä ammatinharjoittajina kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (14)

Työelämän ulkopuolella olevat osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun jättäessään toimen

Osallistujat, jotka ovat koulutuksessa jättäessään toimen

Osallistujat, jotka saavat ammattipätevyyden jättäessään toimen

Osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen

Heikommassa asemassa olevat osallistujat, jotka ovat ryhtyneet työnhakuun, ovat koulutuksessa, saavat ammattipätevyyden tai ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, jättäessään toimen

Osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (15)

Osallistujat, joiden työmarkkinatilanne on parantunut kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (16)

Yli 54-vuotiaat osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (17)

Heikommassa asemassa olevat osallistujat, jotka ovat työelämässä, myös itsenäisinä ammatinharjoittajina, kuuden kuukauden kuluessa siitä, kun he ovat jättäneet toimen  (18)

Taulukko 2 C

ESR:n ja ESR/REACT EU:n ohjelmakohtaiset tulosindikaattori (eriteltynä tarvittaessa toimintalinjan, investointiprioriteetin ja alueluokan mukaan), koskee myös teknisen tuen toimintalinjaa. Toimintalinjasta tai sen osasta, josta on tuettu nuorisotyöllisyysaloitetta, annettavia nuorisotyöllisyysaloitetta koskevia ohjelmakohtaisia indikaattoreita ei tarvitse eritellä alueluokittain (19). Nuorisotyöllisyysaloite/REACT EU:n ohjelmakohtaisia indikaattoreita ei tarvitse eritellä alueluokittain

Investointiprioriteetti:

| Tunniste | Indikaattori | ESR/työllisyysaloite | Alueluokka (tarvittaessa) | Indikaattorin mittayksikkö | Lähtöarvon ja tavoitteen mittayksikkö | Tavoitearvo (2023) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | | Saavutussuhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N or ’S" input=’G’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | | <type=’P’ input=’G’>
  (vain määrällisten tulosindikaattorien osalta) |
| | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | | |
| | | | | | | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | | | | t | m | w |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

ESR/työllisyysaloite

Alueluokka (tarvittaessa)

Indikaattorin mittayksikkö

Lähtöarvon ja tavoitteen mittayksikkö

Tavoitearvo (2023)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Saavutussuhde

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N or ’S" input=’G’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

(vain määrällisten tulosindikaattorien osalta)

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

Sekä vuosi- että kumulatiiviset arvot ovat pakollisia. Jos vuosiarvoa ei voida ilmoittaa (esim. siksi, että ilmoitetaan prosenttiosuudet ja nimittäjä olisi nolla), vuosiarvo on ’–’. Indikaattorien kumulatiiviset arvot, jotka on esitetty absoluuttisina lukuina ja prosenttiosuuksina suhteessa vertailuarvona käytettyihin tuotosindikaattoreihin, lasketaan automaattisesti.

Taulukko 3 A

EAKR:n, EAKR/REACT-EU:n ja koheesiorahaston yhteiset ja ohjelmakohtaiset tuotosindikaattorit (toimintalinjan ja investointiprioriteetin mukaan, EAKR:n alueluokan mukaan eriteltynä), koskee myös teknisen tuen toimintalinjoja
   (20)

Investointiprioriteetti:

| | Tunniste | Indikaattori | Mittayksikkö | Rahasto | Alueluokka (tarvittaessa) | Tavoitearvo  (21)
  (2023) | 2014 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | Havainnot (tarvittaessa) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’S’ maxlength = 875 input=’M’> |
| | | |
| | | | | | | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | |
| Kumulatiivinen arvo – valituilla toimilla aikaansaatavat tuotokset
  [tuensaajien ennuste] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kumulatiivinen arvo – toimilla aikaansaadut tuotokset
  [todellinen saavutus] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori

Mittayksikkö

Rahasto

Alueluokka (tarvittaessa)

Tavoitearvo  (21)
  (2023)

2014

15

16

17

18

19

20

21

22

23

Havainnot (tarvittaessa)

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

Kumulatiivinen arvo – valituilla toimilla aikaansaatavat tuotokset

[tuensaajien ennuste]

Kumulatiivinen arvo – toimilla aikaansaadut tuotokset

[todellinen saavutus]

Taulukko 3 B

Tuotannollisiin investointeihin liittyvät, Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitetta varten käytettävät tietyt EAKR:n ja EAKR/REACT-EU:n yhteiset tuotosindikaattorit – toimenpideohjelmasta tuettujen yritysten lukumäärä, pois lukien saman yrityksen useat tuet

| Indikaattorin nimi | Toimenpideohjelmasta tuettujen yritysten lukumäärä, pois lukien saman yrityksen useat tuet |
| --- | --- |
| Tukea saavien yritysten lukumäärä | <type=’N’ input=’M’> |
| Avustuksia saavien yritysten lukumäärä | <type=’N’ input=’M’> |
| Muuta rahoitustukea kuin avustuksia saavien yritysten lukumäärä | <type=’N’ input=’M’> |
| Muuta tukea kuin rahoitustukea saavien yritysten lukumäärä | <type=’N’ input=’M’> |
| Uusien tukea saavien yritysten lukumäärä | <type=’N’ input=’M’> |

Indikaattorin nimi

Toimenpideohjelmasta tuettujen yritysten lukumäärä, pois lukien saman yrityksen useat tuet

Tukea saavien yritysten lukumäärä

<type=’N’ input=’M’>

Avustuksia saavien yritysten lukumäärä

<type=’N’ input=’M’>

Muuta rahoitustukea kuin avustuksia saavien yritysten lukumäärä

<type=’N’ input=’M’>

Muuta tukea kuin rahoitustukea saavien yritysten lukumäärä

<type=’N’ input=’M’>

Uusien tukea saavien yritysten lukumäärä

<type=’N’ input=’M’>

Taulukko 4 A

ESR:n ja ESR/REACT-EU:n yhteiset tuotosindikaattorit (eriteltynä tarvittaessa toimintalinjan, investointiprioriteetin ja alueluokan mukaan) Toimintalinjasta tai sen osasta, josta on tuettu nuorisotyöllisyysaloitetta, annettavia indikaattoreita ei tarvitse eritellä alueluokittain
   (*1)
  . Toimintalinjasta tai sen osasta, josta on tuettu nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:ta, annettavia indikaattoreita ei tarvitse eritellä alueluokittain

Investointiprioriteetti:

| Indikaattori
  Tunniste | Indikaattori (indikaattorin nimi) | Alueluokka (tarvittaessa) | Tavoitearvo (2023)
  Erittely sukupuolittain vapaaehtoinen (tavoitteen osalta) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | Kumulatiivinen arvo (lasketaan automaattisesti) | Saavutussuhde
  Erittely sukupuolittain vapaaehtoinen |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’P’ input=’G’> |
| | | | | | | Vuosiarvo | | | | | | |
| Yhteensä | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | Yhteensä | M | W | Yhteensä | M | W |
| | Työttömät (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Työttömät (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Pitkäaikaistyöttömät (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pitkäaikaistyöttömät (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Työelämän ulkopuolella olevat (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Työelämän ulkopuolella olevat (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Työelämän ulkopuolella olevat, jotka eivät ole koulutuksessa (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Työelämän ulkopuolella olevat, jotka eivät ole koulutuksessa (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Työlliset, mukaan lukien itsenäiset ammatinharjoittajat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Alle 25-vuotiaat (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Alle 25-vuotiaat (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Yli 54-vuotiaat | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Yli 54-vuotiaat työttömät, myös pitkäaikaistyöttömät, tai työelämän ulkopuolella olevat, jotka eivät ole koulutuksessa | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Henkilöt, joilla on alemman perusasteen (ISCED 1) tai ylemmän perusasteen (ISCED 2) koulutus (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Henkilöt, joilla on alemman perusasteen (ISCED 1) tai ylemmän perusasteen (ISCED 2) koulutus (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Henkilöt, joilla on keskiasteen (ISCED 3) tai keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta (ISCED 4) (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Henkilöt, joilla on keskiasteen (ISCED 3) tai keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta (ISCED 4) (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Henkilöt, joilla on korkea-asteen koulutus (ISCED 5–8) (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Henkilöt, joilla on korkea-asteen koulutus (ISCED 5–8) (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| |
| Maahanmuuttajat, ulkomaalaistaustaiset henkilöt, vähemmistöt (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Maahanmuuttajat, ulkomaalaistaustaiset henkilöt, vähemmistöt (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Vammaiset henkilöt (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Vammaiset henkilöt (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Muut heikossa asemassa olevat (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Muut heikossa asemassa olevat (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Asunnottomat tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneet  (22)
  (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Asunnottomat tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneet (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Maaseutualueilla asuvat  (23)
  (ESR) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Maaseutualueilla asuvat (Nuorisotyöllisyysaloite) |
| Työmarkkinaosapuolten tai kansalaisjärjestöjen täysin tai osittain toteuttamien hankkeiden lukumäärä | | | | | | | | | | | | | | | |
| Naisten kestävää osallistumista työelämään ja siellä etenemistä tukevien hankkeiden lukumäärä | | | | | | | | | | | | | | | |
| Julkishallintoon tai julkisiin palveluihin kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla kohdistuvien hankkeiden lukumäärä | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tuettujen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (osuustoiminnalliset ja yhteisötalouden yritykset mukaan luettuina) lukumäärä | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kaikki osallistujat yhteensä  (24) | | | | | | | | | | | | | | | |

Indikaattori

Tunniste

Indikaattori (indikaattorin nimi)

Alueluokka (tarvittaessa)

Tavoitearvo (2023)

Erittely sukupuolittain vapaaehtoinen (tavoitteen osalta)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Kumulatiivinen arvo (lasketaan automaattisesti)

Saavutussuhde

Erittely sukupuolittain vapaaehtoinen

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’P’ input=’G’>

Vuosiarvo

Yhteensä

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

Yhteensä

M

W

Yhteensä

M

W

Työttömät (ESR)

Työttömät (Nuorisotyöllisyysaloite)

Pitkäaikaistyöttömät (ESR)

Pitkäaikaistyöttömät (Nuorisotyöllisyysaloite)

Työelämän ulkopuolella olevat (ESR)

Työelämän ulkopuolella olevat (Nuorisotyöllisyysaloite)

Työelämän ulkopuolella olevat, jotka eivät ole koulutuksessa (ESR)

Työelämän ulkopuolella olevat, jotka eivät ole koulutuksessa (Nuorisotyöllisyysaloite)

Työlliset, mukaan lukien itsenäiset ammatinharjoittajat

Alle 25-vuotiaat (ESR)

Alle 25-vuotiaat (Nuorisotyöllisyysaloite)

Yli 54-vuotiaat

Yli 54-vuotiaat työttömät, myös pitkäaikaistyöttömät, tai työelämän ulkopuolella olevat, jotka eivät ole koulutuksessa

Henkilöt, joilla on alemman perusasteen (ISCED 1) tai ylemmän perusasteen (ISCED 2) koulutus (ESR)

Henkilöt, joilla on alemman perusasteen (ISCED 1) tai ylemmän perusasteen (ISCED 2) koulutus (Nuorisotyöllisyysaloite)

Henkilöt, joilla on keskiasteen (ISCED 3) tai keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta (ISCED 4) (ESR)

Henkilöt, joilla on keskiasteen (ISCED 3) tai keskiasteen jälkeinen koulutus, joka ei ole korkea-asteen koulutusta (ISCED 4) (Nuorisotyöllisyysaloite)

Henkilöt, joilla on korkea-asteen koulutus (ISCED 5–8) (ESR)

Henkilöt, joilla on korkea-asteen koulutus (ISCED 5–8) (Nuorisotyöllisyysaloite)

Maahanmuuttajat, ulkomaalaistaustaiset henkilöt, vähemmistöt (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) (ESR)

Maahanmuuttajat, ulkomaalaistaustaiset henkilöt, vähemmistöt (myös marginalisoituneet yhteisöt kuten romanit) (Nuorisotyöllisyysaloite)

Vammaiset henkilöt (ESR)

Vammaiset henkilöt (Nuorisotyöllisyysaloite)

Muut heikossa asemassa olevat (ESR)

Muut heikossa asemassa olevat (Nuorisotyöllisyysaloite)

Asunnottomat tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneet  (22)
  (ESR)

Asunnottomat tai asuntomarkkinoilta syrjäytyneet (Nuorisotyöllisyysaloite)

Maaseutualueilla asuvat  (23)
  (ESR)

Maaseutualueilla asuvat (Nuorisotyöllisyysaloite)

Työmarkkinaosapuolten tai kansalaisjärjestöjen täysin tai osittain toteuttamien hankkeiden lukumäärä

Naisten kestävää osallistumista työelämään ja siellä etenemistä tukevien hankkeiden lukumäärä

Julkishallintoon tai julkisiin palveluihin kansallisella, alueellisella tai paikallisella tasolla kohdistuvien hankkeiden lukumäärä

Tuettujen mikroyritysten sekä pienten ja keskisuurten yritysten (osuustoiminnalliset ja yhteisötalouden yritykset mukaan luettuina) lukumäärä

Kaikki osallistujat yhteensä  (24)

Taulukko 4 B

ESR:n ja ESR/REACT-EU:n ohjelmakohtaiset tuotosindikaattorit (eriteltynä toimintalinjan, investointiprioriteetin ja alueluokan mukaan, koskee myös teknisen tuen toimintalinjoja). Toimintalinjasta tai sen osasta, josta on tuettu nuorisotyöllisyysaloitetta, annettavia indikaattoreita ei tarvitse eritellä alueluokittain
   (25)
  . Toimintalinjasta tai sen osasta, josta on tuettu ESR/REACT-EU:ta tai nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:ta, annettavia indikaattoreita ei tarvitse eritellä alueluokittain

Investointiprioriteetti:

| Tunniste | Indikaattori (indikaattorin nimi) | Alueluokka (tarvittaessa) | Mittayksikkö | Tavoitearvo (2023) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | Kumulatiivinen arvo (lasketaan automaattisesti) | Saavutussuhde |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’P’ input=’G’> |
| | | | | | Vuosiarvo | | |
| | | | | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | Yhteensä | m | w | Yhteensä | m | w |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Tunniste

Indikaattori (indikaattorin nimi)

Alueluokka (tarvittaessa)

Mittayksikkö

Tavoitearvo (2023)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Kumulatiivinen arvo (lasketaan automaattisesti)

Saavutussuhde

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’P’ input=’G’>

Vuosiarvo

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

Yhteensä

m

w

Yhteensä

m

w

3.3   Tuloskehyksessä määritetyt välitavoitteet ja tavoitteet (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 2 kohta) – toimitetaan vuosittaisessa täytäntöönpanokertomuksessa vuodesta 2017 lähtien (26) (27)

Raportointi tuloskehyksen välitavoitteina ja tavoitteina käytettävistä taloudellisista indikaattoreista, keskeisistä täytäntöönpanovaiheista sekä tuotos- ja tulosindikaattoreista (ainoastaan vuonna 2017 toimitettavasta kertomuksesta alkaen).

Taulukko 5

Tuloskehyksessä määritettyjä välitavoitteita ja tavoitteita koskevat tiedot

| | Saavutettu arvo (*2) |
| --- | --- |
| Toimintalinja | Indikaattorityyppi (keskeinen täytäntöönpanovaihe, taloudellinen, tuotos- tai tulosindikaattori tapauksen mukaan) | Tunniste | Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe | Mittayksikkö, tarvittaessa | Rahasto | Alueluokka | Välitavoite vuodeksi 2018 | Lopullinen tavoite (2023) | 2014 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> |
| | c (*2) | a (*2) | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | Havainnot (tarvittaessa) |
| | | | | | | | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | <type=’S’ maxlength = 875 input=’M’> |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Saavutettu arvo (*2)

Toimintalinja

Indikaattorityyppi (keskeinen täytäntöönpanovaihe, taloudellinen, tuotos- tai tulosindikaattori tapauksen mukaan)

Tunniste

Indikaattori tai keskeinen täytäntöönpanovaihe

Mittayksikkö, tarvittaessa

Rahasto

Alueluokka

Välitavoite vuodeksi 2018

Lopullinen tavoite (2023)

2014

15

16

17

18

19

20

21

22

23

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

c (*2)

a (*2)

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

Havainnot (tarvittaessa)

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

3.4   Taloudelliset tiedot (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 2 kohta) (28)

Taulukko 6

Taloudelliset tiedot toimintalinja- ja ohjelmatasolla komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 (29) liitteen II taulukon 1 mukaisesti [Malli taloudellisten tietojen toimittamista varten] (30)

Taulukko 7

Kumulatiivisten taloudellisten tietojen jakautuminen tukitoimiluokittain, EAKR, EAKR/REACT-EU, ESR, ESR/REACT-EU ja koheesiorahasto (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 112 artiklan 1 ja 2 kohta ja asetuksen (EU) N:o 1304/2013 5 artikla), komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteen II taulukon 2 mukaisesti [Malli taloudellisten tietojen toimittamista varten]

Taulukko 8

Ristiinrahoituksen hyödyntäminen
   (31)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ristiinrahoituksen hyödyntäminen | Toimintalinja | Valittujen toimien ristiinrahoitukseen käytettävän EU-tuen suunniteltu määrä  (32)
  (euroina) | Osuus toimintalinjan EU-tuesta (%)
  (%)
  (3 / toimintalinjan EU-tuki * 100) | Tuensaajan hallintoviranomaiselle ilmoittamiin tukikelpoisiin menoihin perustuva, ristiinrahoituksessa käytetty | Osuus toimintalinjan EU-tuesta (euroina)
  (%)
  (5 / toimintalinjan EU-tuki * 100) |
| Ristiinrahoitus: Kustannukset, joille voidaan myöntää tukea EAKR:stä mutta joita tuetaan ESR:stä  (33) | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |
| Ristiinrahoitus: Kustannukset, joille voidaan myöntää tukea ESR:stä mutta joita tuetaan EAKR:stä  (34) | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |
| Ristiinrahoitus: Kustannukset, joille voidaan myöntää tukea EAKR/REACT-EU:sta mutta joita tuetaan ESR/REACT EU:sta  (35) | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |
| Ristiinrahoitus: Kustannukset, joille voidaan myöntää tukea ESR/REACT EU:sta mutta joita tuetaan EAKR/REACT-EU:sta  (36) | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

Ristiinrahoituksen hyödyntäminen

Toimintalinja

Valittujen toimien ristiinrahoitukseen käytettävän EU-tuen suunniteltu määrä  (32)
  (euroina)

Osuus toimintalinjan EU-tuesta (%)

(%)

(3 / toimintalinjan EU-tuki * 100)

Tuensaajan hallintoviranomaiselle ilmoittamiin tukikelpoisiin menoihin perustuva, ristiinrahoituksessa käytetty

Osuus toimintalinjan EU-tuesta (euroina)

(%)

(5 / toimintalinjan EU-tuki * 100)

Ristiinrahoitus: Kustannukset, joille voidaan myöntää tukea EAKR:stä mutta joita tuetaan ESR:stä  (33)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Ristiinrahoitus: Kustannukset, joille voidaan myöntää tukea ESR:stä mutta joita tuetaan EAKR:stä  (34)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Ristiinrahoitus: Kustannukset, joille voidaan myöntää tukea EAKR/REACT-EU:sta mutta joita tuetaan ESR/REACT EU:sta  (35)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Ristiinrahoitus: Kustannukset, joille voidaan myöntää tukea ESR/REACT EU:sta mutta joita tuetaan EAKR/REACT-EU:sta  (36)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Taulukko 9

Ohjelma-alueen ulkopuolella toteutettujen toimien kustannukset (EAKR:stä, EAKR/REACT-EU:sta ja koheesiorahastosta tuetut Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaiset toimet)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Toimintalinja | EU-tuen määrä, joka on suunniteltu ohjelma-alueen ulkopuolella toteutettavia toimia varten, valittujen toimien perusteella (euroina) | Osuus toimintalinjan EU-tuesta ohjelman hyväksymisajankohtana
  (%)
  (3 / toimintalinjan EU-tuki ohjelman hyväksymisajankohtana * 100) | Tuensaajan hallintoviranomaiselle ilmoittamiin tukikelpoisiin menoihin perustuvan, ohjelma-alueen ulkopuolella toteutetuissa toimissa käytetyn EU-tuen määrä (euroina) | Osuus toimintalinjan EU-tuesta ohjelman hyväksymisajankohtana
  (%)
  (5 / toimintalinjan EU-tuki ohjelman hyväksymisajankohtana * 100) |
| Ohjelma-alueen ulkopuolella toteutettujen toimien kustannukset  (37) | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

Toimintalinja

EU-tuen määrä, joka on suunniteltu ohjelma-alueen ulkopuolella toteutettavia toimia varten, valittujen toimien perusteella (euroina)

Osuus toimintalinjan EU-tuesta ohjelman hyväksymisajankohtana

(%)

(3 / toimintalinjan EU-tuki ohjelman hyväksymisajankohtana * 100)

Tuensaajan hallintoviranomaiselle ilmoittamiin tukikelpoisiin menoihin perustuvan, ohjelma-alueen ulkopuolella toteutetuissa toimissa käytetyn EU-tuen määrä (euroina)

Osuus toimintalinjan EU-tuesta ohjelman hyväksymisajankohtana

(%)

(5 / toimintalinjan EU-tuki ohjelman hyväksymisajankohtana * 100)

Ohjelma-alueen ulkopuolella toteutettujen toimien kustannukset  (37)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Taulukko 10

Unionin ulkopuolella aiheutuneet kustannukset (ESR ja ESR/REACT EU)
   (38)

| 1. | 2. | 3. | 4. |
| --- | --- | --- | --- |
| Temaattisten tavoitteiden 8 ja 10 puitteissa unionin ulkopuolella aiheutuvien menojen suunniteltu määrä valittujen toimien perusteella (euroina) | ESR-ohjelman tai monesta rahastosta rahoitetun ohjelman ESR-osan osuus kokonaismäärärahoista (unionin ja kansallinen osuus)
  (%)
  (1 / ESR-ohjelmalle tai monesta rahastosta rahoitetun ohjelman ESR-osalle myönnetyt kokonaismäärärahat (unionin ja kansallinen osuus) * 100) | Tuensaajan hallintoviranomaiselle ilmoittamat unionin ulkopuolella aiheutuneet tukikelpoiset menot (euroina) | ESR-ohjelman tai monesta rahastosta rahoitetun ohjelman ESR-osan osuus kokonaismäärärahoista (unionin ja kansallinen osuus)
  (%)
  (3 / ESR-ohjelmalle tai monesta rahastosta rahoitetun ohjelman ESR-osalle myönnetyt kokonaismäärärahat (unionin ja kansallinen osuus) * 100) |
| <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |

1.

2.

3.

4.

Temaattisten tavoitteiden 8 ja 10 puitteissa unionin ulkopuolella aiheutuvien menojen suunniteltu määrä valittujen toimien perusteella (euroina)

ESR-ohjelman tai monesta rahastosta rahoitetun ohjelman ESR-osan osuus kokonaismäärärahoista (unionin ja kansallinen osuus)

(%)

(1 / ESR-ohjelmalle tai monesta rahastosta rahoitetun ohjelman ESR-osalle myönnetyt kokonaismäärärahat (unionin ja kansallinen osuus) * 100)

Tuensaajan hallintoviranomaiselle ilmoittamat unionin ulkopuolella aiheutuneet tukikelpoiset menot (euroina)

ESR-ohjelman tai monesta rahastosta rahoitetun ohjelman ESR-osan osuus kokonaismäärärahoista (unionin ja kansallinen osuus)

(%)

(3 / ESR-ohjelmalle tai monesta rahastosta rahoitetun ohjelman ESR-osalle myönnetyt kokonaismäärärahat (unionin ja kansallinen osuus) * 100)

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Taulukko 11

Nuorisotyöllisyysaloitteeseen sisältyvien varojen myöntäminen tukikelpoisten NUTS 2 -tason alueiden ulkopuolella asuville nuorille (asetuksen (EU) N:o 1304/2013 16 artikla)
   (39)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Toimintalinja | Nuorisotyöaloitteen EU-tuki (nuorisotyöllisyysaloitteelle osoitettu erityismääräraha ja vastaava ESR-tuki) (euroina), joka on suunniteltu myönnettävän tukikelpoisten NUTS 2 -tason alueiden ulkopuolella asuville nuorille toimenpideohjelman kohdan 2.A.6.1 mukaisesti | Nuorisotyöaloitteen EU-tuki (nuorisotyöllisyysaloitteelle osoitettu erityismääräraha ja vastaava ESR-tuki) (euroina) toimiin, jotka on suunnattu tukikelpoisten NUTS 2 -tason alueiden ulkopuolella asuville nuorille | Tukikelpoisten alueiden ulkopuolella asuville nuorille suunnattujen toimien tukikelpoiset menot (euroina) | Toimintalinjan osarahoitusosuuden soveltamisesta johtuva, tukikelpoisten alueiden ulkopuolella asuville nuorille suunnattujen toimien tukikelpoisia menoja vastaava EU-tuki (euroina) |
| | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input= ’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> |
| Yhteensä | | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

Toimintalinja

Nuorisotyöaloitteen EU-tuki (nuorisotyöllisyysaloitteelle osoitettu erityismääräraha ja vastaava ESR-tuki) (euroina), joka on suunniteltu myönnettävän tukikelpoisten NUTS 2 -tason alueiden ulkopuolella asuville nuorille toimenpideohjelman kohdan 2.A.6.1 mukaisesti

Nuorisotyöaloitteen EU-tuki (nuorisotyöllisyysaloitteelle osoitettu erityismääräraha ja vastaava ESR-tuki) (euroina) toimiin, jotka on suunnattu tukikelpoisten NUTS 2 -tason alueiden ulkopuolella asuville nuorille

Tukikelpoisten alueiden ulkopuolella asuville nuorille suunnattujen toimien tukikelpoiset menot (euroina)

Toimintalinjan osarahoitusosuuden soveltamisesta johtuva, tukikelpoisten alueiden ulkopuolella asuville nuorille suunnattujen toimien tukikelpoisia menoja vastaava EU-tuki (euroina)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input= ’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

Yhteensä

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

4.   ARVIOINTIEN YHTEENVETO (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 2 kohta)

Yhteenveto kaikkien sellaisten ohjelman arviointien tuloksista, jotka ovat tulleet saataville edellisen varainhoitovuoden aikana, ja käytettyjen arviointikertomusten nimet ja viiteajanjaksot.

| <type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’>

5.   NUORISOTYÖLLISYYSALOITTEEN TÄYTÄNTÖÖNPANOA KOSKEVAT TIEDOT, mukaan lukien REACT-EU, TARVITTAESSA (asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 2 kohta ja 19 artiklan 4 kohta)

Yleinen kuvaus nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanosta, mukaan lukien nuorisotyöllisyysaloitteen vaikutus nuorisotakuun täytäntöönpanoon sekä käytännön esimerkit nuorisotyöllisyysaloitteen puitteissa tuetuista tukitoimista.

Kuvaus nuorisotyöllisyysaloitteen täytäntöönpanossa ilmenneistä mahdollisista ongelmista sekä niiden poistamiseksi toteutetut toimenpiteet.

Vuonna 2016 toimitettavassa kertomuksessa on lisäksi esitettävä nuorisotyöllisyysaloitteen osallistujien, myös nuorten, jotka ovat heikoimmassa asemassa tai marginalisoituneista yhteisöistä tai jotka ovat keskeyttäneet opintonsa tutkintoa suorittamatta, saamien työtarjousten laatu, ja arvioitava sitä. Kertomuksessa on myös esitettävä heidän edistymisensä koulutuksen jatkamisessa, kestävien ja kunnollisten työpaikkojen löytämisessä tai hakeutumisessa oppisopimuskoulutukseen tai laadukkaaseen harjoitteluun ja arvioitava sitä.

Raportissa on tarkasteltava Euroopan sosiaalirahastosta myönnetyn tuen ja nuorisotyöllisyysaloitteelle osoitetun erityismäärärahan tuloksellisuutta, tehokkuutta ja vaikutuksia sekä nuorisotakuun täytäntöönpanoa.

6.   OHJELMAN JA TOTEUTETTUJEN TOIMENPITEIDEN TEHOKKUUTEEN VAIKUTTAVAT SEIKAT (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 2 kohta) (40)

a)   Seikat, jotka vaikuttavat ohjelman ja toteutettujen toimenpiteiden tehokkuuteen.

| <type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’>

b)   VALINNAINEN SUPPEIDEN KERTOMUSTEN OSALTA, muussa tapauksessa tiedot lisätään mallin kohtaan 11.1 (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 4 kohta):

Arviointi siitä, riittääkö ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa tapahtunut edistys tavoitteiden täyttämiseen, sekä tarpeen mukaan toteutetut tai suunnitellut korjaavat toimet.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

7.   YLEISTAJUINEN TIIVISTELMÄ (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 9 kohta) (41)

Yleistajuinen tiivistelmä vuotuisten ja lopullisten täytäntöönpanokertomusten sisällöstä asetetaan yleisön saataville ja ladataan erillisenä tiedostona vuotuisen ja lopullisen täytäntöönpanokertomuksen liitteeksi.

8.   RAHOITUSVÄLINEIDEN KÄYTTÖÖNOTTOA KOSKEVA KERTOMUS (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 46 artikla)

Jos hallintoviranomainen on päättänyt käyttää rahoitusvälineitä, sen on lähetettävä komissiolle vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen liitteenä erityiskertomus toimista, joihin sisältyy rahoitusvälineitä (42).

9.   VAPAAEHTOINEN VUONNA 2016 TOIMITETTAVAN KERTOMUKSEN OSALTA, EI KOSKE MUITA SUPPEITA KERTOMUKSIA: ENNAKKOEHTOJEN TÄYTTÄMISEKSI TOTEUTETUT TOIMENPITEET (ASETUKSEN (EU) N:O 1303/2013 50 ARTIKLAN 2 KOHTA), JOS ENNAKKOEHTOJA EI OLLUT TÄYTETTY TOIMENPIDEOHJELMAA HYVÄKSYTTÄESSÄ: (KS. MALLIN KOHTA 13) (43)

10.   SUURHANKKEIDEN JA YHTEISTEN TOIMINTASUUNNITELMIEN VALMISTELUN JA TOTEUTTAMISEN EDISTYMINEN (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 101 artiklan h alakohta ja 111 artiklan 3 kohta)

10.1   Suurhankkeet

Taulukko 12

Suurhankkeet

| Hanke | CCI | Suurhankkeen tila






  1. | Toteutettu |
| --- | --- | --- | --- |

Hanke

CCI

Suurhankkeen tila

1.

Toteutettu

| 2. | Hyväksytty |
| --- | --- |

2.

Hyväksytty

| 3. | Hakemus toimitettu |
| --- | --- |

3.

Hakemus toimitettu

| 4. | Ilmoitus/toimitus komissioon suunnitteilla |
| --- | --- |

4.

Ilmoitus/toimitus komissioon suunnitteilla

Investoinnit yhteensä

Tukikelpoiset kustannukset yhteensä

Suunniteltu ilmoituksen/

toimituksen päivämäärä

(tapauksen mukaan)

(vuosi, vuosineljännes)

Hiljaisen sopimuksen/komission hyväksynnän päivämäärä

(tapauksen mukaan)

Täytäntöönpanon

suunniteltu aloitus

(vuosi, vuosineljännes)

Suunniteltu päättymispäivä

(vuosi, vuosineljännes)

Toimintalinja/investointiprioriteetit

Toteutuksen tämänhetkinen tilanne – taloudellinen edistyminen

(komissiolle todennettujen menojen prosenttiosuus tukikelpoisista kokonaismenoista)

Toteutuksen tämänhetkinen tilanne – fyysinen edistyminen

Hankkeen pääasiallinen täytäntöönpanovaihe

| 1. | Valmis/toiminnassa |
| --- | --- |

1.

Valmis/toiminnassa

| 2. | Toteutus pitkällä |
| --- | --- |

2.

Toteutus pitkällä

| 3. | Toteutus |
| --- | --- |

3.

Toteutus

| 4. | Hankinnat |
| --- | --- |

4.

Hankinnat

| 5. | Suunnittelu |
| --- | --- |

5.

Suunnittelu

Keskeiset tuotokset

Ensimmäisen urakkasopimuksen allekirjoituspäivä  (44)

(tapauksen mukaan)

Havainnot (tarvittaessa)

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’P’ input=’M’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

<type=’D’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

Suurhankkeita täytäntöön pantaessa havaitut merkittävät ongelmat ja niiden poistamiseksi toteutetut toimenpiteet.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

Toimenpideohjelman suurhankkeiden luettelon mahdolliset suunnitellut muutokset.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

10.2   Yhteiset toimintasuunnitelmat

Yhteisten toimintasuunnitelmien eri vaiheiden täytäntöönpanossa saavutettu edistyminen

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

Taulukko 13

Yhteiset toimintasuunnitelmat

| Yhteisen toimintasuunnitelman nimi | CCI | Yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistyminen






  1. | Toteutettu |
| --- | --- | --- | --- |

Yhteisen toimintasuunnitelman nimi

CCI

Yhteisen toimintasuunnitelman täytäntöönpanon edistyminen

1.

Toteutettu

| 2. | Toteutettu > 50 % |
| --- | --- |

2.

Toteutettu > 50 %

| 3. | Aloitettu |
| --- | --- |

3.

Aloitettu

| 4. | Hyväksytty |
| --- | --- |

4.

Hyväksytty

| 5. | Hakemus toimitettu |
| --- | --- |

5.

Hakemus toimitettu

| 6. | Suunniteltu |
| --- | --- |

6.

Suunniteltu

Tukikelpoiset kustannukset yhteensä

Julkinen tuki yhteensä

Toimenpideohjelman vaikutus yhteiseen toimintasuunnitelmaan

Toimintalinja

Yhteisen toimintasuunnitelman tyyppi

| 1. | Tavallinen |
| --- | --- |

1.

Tavallinen

| 2. | Ensimmäinen yhteinen toimintasuunnitelma |
| --- | --- |

2.

Ensimmäinen yhteinen toimintasuunnitelma

| 3. | Nuorisotyöllisyysaloite |
| --- | --- |

3.

Nuorisotyöllisyysaloite

[Suunniteltu]

tietojen toimittaminen komissioon

[Suunniteltu] täytäntöönpanon aloitusaika

[Suunniteltu] päättymispäivä

Keskeiset tuotokset ja tulokset

Komissiolle todennetut tukikelpoiset menot yhteensä

Havainnot (tarvittaessa)

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’D’ input=’M’>

<type=’D’ input=’M’>

<type=’D’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

Merkittävät ongelmat ja niiden poistamiseksi toteutetut toimenpiteet.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

OSA B

VUOSINA 2017 JA 2019 TOIMITETTAVAT KERTOMUKSET JA LOPULLINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKERTOMUS

(asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 4 kohta sekä 111 artiklan 3 ja 4 kohta)

11.   TOIMENPIDEOHJELMAN TÄYTÄNTÖÖNPANON ARVIOINTI (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 4 kohta ja 111 artiklan 4 kohta)

11.1   Osan A tiedot ja ohjelman tavoitteiden saavuttaminen (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 4 kohta)

KUNKIN TOIMINTALINJAN OSALTA – edellä annettujen tietojen ja ohjelman tavoitteiden saavuttamisessa tapahtuneen edistyksen arviointi, mukaan lukien Euroopan rakenne- ja investointirahastojen vaikutus tulosindikaattorien arvoon, kun arvioinneista on saatavissa näyttöä.

| <type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’>

11.2   Toteutetut erityiset toimenpiteet, joilla edistetään miesten ja naisten tasa-arvoa ja torjutaan syrjintää, ja parannetaan erityisesti vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia, sekä toteutetut järjestelyt, joilla varmistetaan sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen toimenpideohjelmassa ja toimissa (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 4 kohta ja 111 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan e alakohta)

Arviointi sellaisten erityisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joilla huomioidaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 7 artiklan mukaiset periaatteet miesten ja naisten tasa-arvosta ja syrjimättömyydestä, sekä toimenpideohjelman sisällön ja tavoitteiden mukaan erityisistä toimenpiteistä, joilla edistetään miesten ja naisten tasa-arvoa ja torjutaan syrjintää, ja parannetaan erityisesti vammaisten henkilöiden mahdollisuuksia, sekä toteutetuista järjestelyistä, joilla varmistetaan sukupuolinäkökohtien huomioon ottaminen toimenpideohjelmassa ja toimissa.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

11.3   Kestävä kehitys (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 4 kohta ja 111 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan f alakohta)

Arviointi sellaisten toimenpiteiden täytäntöönpanosta, joilla huomioidaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 8 artiklan mukaiset periaatteet kestävästä kehityksestä sekä toimenpideohjelman sisällön ja tavoitteiden mukaan katsaus toteutettuihin toimiin, joilla edistetään kestävää kehitystä kyseisen artiklan mukaisesti.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

11.4   Raportointi ilmastonmuutostavoitteisiin käytetystä tuesta (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 4 kohta)

| SFC2014-järjestelmä laskee luvut automaattisesti luokitustietojen perusteella. Vapaaehtoisesti: selvitys esitetyistä arvoista.
  <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

SFC2014-järjestelmä laskee luvut automaattisesti luokitustietojen perusteella. Vapaaehtoisesti: selvitys esitetyistä arvoista.

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

11.5   Kumppaneiden osallistuminen ohjelman täytäntöönpanoon (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 4 kohta ja 111 artiklan 4 kohdan ensimmäisen alakohdan c alakohta)

Arviointi toteutetuista toimenpiteistä huomioiden asetuksen (EU) N:o 1303/2013 5 artiklassa tarkoitettujen kumppaneiden osallistuminen, mukaan lukien kumppaneiden osallistuminen toimenpideohjelman täytäntöönpanoon, seurantaan ja arviointiin.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

12.   PAKOLLISET TIEDOT JA ARVIOINTI ASETUKSEN (EU) N:O 1303/2013 111 ARTIKLAN 4 KOHDAN ensimmäisen alakohdan a ja b alakohdan mukaisesti

12.1   Arviointisuunnitelman sekä arviointituloksiin perustuvien jatkotoimien toteuttamisessa saavutettu edistyminen

| <type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’>

12.2   Tulokset rahastojen tiedotus- ja viestintätoimenpiteistä, jotka on toteutettu osana viestintästrategiaa

| <type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’>

13.   ENNAKKOEHTOJEN TÄYTTÄMISEKSI TOTEUTETUT TOIMENPITEET (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 4 kohta) (Voidaan sisällyttää vuonna 2016 toimitettavaan kertomukseen (ks. kohta 9 edellä). Tiedot vaaditaan vuonna 2017 toimitettavassa kertomuksessa.) Vaihtoehto: edistymiskertomus (45)

Taulukko 14

Sovellettavien yleisten ennakkoehtojen täyttämiseksi toteutetut toimenpiteet

| Yleinen ennakkoehto | Täyttymättömät kriteerit | Toteutetut toimet | Määräaika (päivämäärä) | Vastuuelimet | Toimenpide toteutettu määräaikaan mennessä (kyllä/ei) | Kriteerit täytetty (kyllä/ei) | Jäljellä olevien toimien arvioitu toteuttamispäivä, tapauksen mukaan | Kommentit (kunkin toimen osalta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 1000 input=’G’> | <type=’D’ input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’S’ maxlength = 2000 input=’M’> |
| | | Toimi 1 | | | | | | |
| | Toimi 2 | | | | | | |

Yleinen ennakkoehto

Täyttymättömät kriteerit

Toteutetut toimet

Määräaika (päivämäärä)

Vastuuelimet

Toimenpide toteutettu määräaikaan mennessä (kyllä/ei)

Kriteerit täytetty (kyllä/ei)

Jäljellä olevien toimien arvioitu toteuttamispäivä, tapauksen mukaan

Kommentit (kunkin toimen osalta)

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 1000 input=’G’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 2000 input=’M’>

Toimi 1

Toimi 2

Taulukko 15

Sovellettavien temaattisten ennakkoehtojen täyttämiseksi toteutetut toimenpiteet

| Temaattinen ennakkoehto | Täyttymättömät kriteerit | Toteutetut toimet | Määräaika (päivämäärä) | Vastuuelimet | Toimenpide toteutettu määräaikaan mennessä (kyllä/ei) | Kriteerit täytetty (kyllä/ei) | Jäljellä olevien toimien arvioitu toteuttamispäivä, tapauksen mukaan | Kommentit (kunkin toimen osalta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 1000 input=’G’> | <type=’D’ input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’S’ maxlength = 2000 input=’M’> |
| | | Toimi 1 | | | | | | |
| | Toimi 2 | | | | | | |

Temaattinen ennakkoehto

Täyttymättömät kriteerit

Toteutetut toimet

Määräaika (päivämäärä)

Vastuuelimet

Toimenpide toteutettu määräaikaan mennessä (kyllä/ei)

Kriteerit täytetty (kyllä/ei)

Jäljellä olevien toimien arvioitu toteuttamispäivä, tapauksen mukaan

Kommentit (kunkin toimen osalta)

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 1000 input=’G’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 2000 input=’M’>

Toimi 1

Toimi 2

14.   LISÄTIEDOT, JOTKA VOIDAAN LISÄTÄ TOIMENPIDEOHJELMAN SISÄLLÖN JA TAVOITTEIDEN MUKAAN (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 111 artiklan 4 kohdan toisen alakohdan a, b, c, d, g ja h alakohta)

14.1   Edistyminen aluekehitystä koskevan yhdennetyn lähestymistavan soveltamisessa, mukaan lukien väestörakenteeseen liittyvistä haasteista ja pysyvistä tai luontoon liittyvistä haitoista kärsivien alueiden kehitys, yhdennetyt alueelliset investoinnit, kaupunkialueiden kestävä kehitys sekä toimenpideohjelman puitteissa toteutettu yhteisölähtöinen paikallinen kehittäminen

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>
  (Vaihtoehto edistymiskertomus) |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

(Vaihtoehto edistymiskertomus)

14.2   Edistyminen sellaisten toimenpiteiden toteuttamisessa, joilla parannetaan jäsenvaltioiden viranomaisten ja tuensaajien valmiuksia hallinnoida ja käyttää rahastoja

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>
  (Vaihtoehto edistymiskertomus) |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

(Vaihtoehto edistymiskertomus)

14.3   Edistyminen alueiden välisten ja valtioiden välisten toimenpiteiden toteuttamisessa

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>
  (Vaihtoehto edistymiskertomus) |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

(Vaihtoehto edistymiskertomus)

14.4   Tarvittaessa toimien vaikutus makroalue- ja merialuestrategioihin

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

14.5   Edistyminen mahdollisten sosiaalisen innovoinnin alaan kuuluvien toimien toteuttamisessa

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

14.6   Edistyminen sellaisten toimenpiteiden toteuttamisessa, joilla vastataan köyhyydestä eniten kärsivien maantieteellisten alueiden sekä suurimmassa syrjinnän tai sosiaalisen syrjäytymisen vaarassa olevien kohderyhmien erityistarpeisiin, kiinnittäen erityistä huomiota marginalisoituneisiin yhteisöihin, vammaisiin henkilöihin, pitkäaikaistyöttömiin ja työelämän ulkopuolella oleviin nuoriin; tarvittaessa ilmoitetaan käytetyt rahoitusvarat

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>
  (Vaihtoehto edistymiskertomus) |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

(Vaihtoehto edistymiskertomus)

OSA C

VUONNA 2019 TOIMITETTAVAT KERTOMUKSET JA LOPULLINEN TÄYTÄNTÖÖNPANOKERTOMUS

(asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 5 kohta)

15.   TALOUDELLISET TIEDOT TOIMINTALINJA- JA OHJELMATASOLLA (ASETUKSEN (EU) N:O 1303/2013 21 ARTIKLAN 2 KOHTA JA 22 ARTIKLAN 7 KOHTA)

Arvioitaessa, miten taloudellisille indikaattoreille asetettujen välitavoitteiden ja tavoitteiden saavuttamisessa on edistytty vuosina 2018 ja 2023, tämän liitteen A osan taulukkoon 6 on liitettävä seuraavat lisäsarakkeet:

| 13 | 14 |
| --- | --- |
| Tiedot tulosten tarkastelua ja tuloskehystä varten |
| Vain vuonna 2019 toimitettava kertomus:
  edunsaajille aiheutuneet ja niiden viimeistään 31.12.2018 maksamat tukikelpoiset kokonaiskustannukset, jotka on vahvistettu komissiolle
  Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 21 artiklan 2 kohta | Vain lopullinen täytäntöönpanokertomus: edunsaajille aiheutuneet ja niiden viimeistään 31.12.2023 maksamat tukikelpoiset kokonaiskustannukset, jotka on vahvistettu komissiolle
  Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 7 kohta |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

13

14

Tiedot tulosten tarkastelua ja tuloskehystä varten

Vain vuonna 2019 toimitettava kertomus:

edunsaajille aiheutuneet ja niiden viimeistään 31.12.2018 maksamat tukikelpoiset kokonaiskustannukset, jotka on vahvistettu komissiolle

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 21 artiklan 2 kohta

Vain lopullinen täytäntöönpanokertomus: edunsaajille aiheutuneet ja niiden viimeistään 31.12.2023 maksamat tukikelpoiset kokonaiskustannukset, jotka on vahvistettu komissiolle

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 22 artiklan 7 kohta

16.   ÄLYKÄS, KESTÄVÄ JA OSALLISTAVA KASVU (vaihtoehto edistymiskertomus)

Tietoja ja arviointeja siitä, miten ohjelma on edistänyt älykkääseen, kestävään ja osallistavaan kasvuun tähtäävän unionin strategian toteutusta.

| <type=’S’ maxlength = 17500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 17500 input=’M’>

17.   OHJELMAN JA TOTEUTETTUJEN TOIMENPITEIDEN TEHOKKUUTEEN VAIKUTTAVAT SEIKAT – TULOSKEHYS (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 50 artiklan 2 kohta) (46)

Jos tuloskehyksessä asetettujen välitavoitteiden ja tavoitteiden arviointi osoittaa, että tiettyjä välitavoitteita ja tavoitteita ei ole saavutettu, jäsenvaltioiden on esitettävä syyt välitavoitteiden saavuttamisen epäonnistumiseen vuonna 2019 toimitettavassa kertomuksessa ja syyt tavoitteiden saavuttamisen epäonnistumiseen lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa.

| <type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’>

18.   NUORISOTYÖTTÖMYYSALOITE asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 4 ja 6 kohta (tapauksen mukaan)

Vuonna 2019 toimitettavassa kertomuksessa on lisäksi esitettävä nuorisotyöllisyysaloitteen osallistujien, myös nuorten, jotka ovat heikoimmassa asemassa tai marginalisoituneista yhteisöistä tai jotka ovat keskeyttäneet opintonsa tutkintoa suorittamatta, saamien työtarjousten laatu, ja arvioitava sitä. Kertomuksessa on myös esitettävä heidän edistymisensä koulutuksen jatkamisessa, kestävien ja kunnollisten työpaikkojen löytämisessä tai hakeutumisessa oppisopimuskoulutukseen tai laadukkaaseen harjoitteluun ja arvioitava sitä.

Raportissa on tarkasteltava Euroopan sosiaalirahastosta myönnetyn tuen ja nuorisotyöllisyysaloitteelle osoitetun erityismäärärahan tuloksellisuutta, tehokkuutta ja vaikutuksia sekä nuorisotakuun täytäntöönpanoa.

| <type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’>

---

(1)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten. Jos nuorisotyöllisyysaloite toteutetaan osana toimintalinjaa, nuorisotyöllisyysaloitetta ja toimintalinjan muuta osaa on käsiteltävä kertomuksessa erikseen.

1

(2)  Tämän liitteen taulukoissa esitetään tarvittaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jakautuminen (asetuksen (EU) N:o1303/2013 92 a artikla) eli EAKR:n, ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen REACT-EU-määrärahat.

2

(3)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten.

3

(4)  Taulukkoon 1 täytetään vuosiarvon osalta sukupuolittain eritellyt tiedot (m = miehet, w = naiset) vain, jos ne sisältyvät toimenpideohjelman taulukkoon 12. Muussa tapauksessa käytetään kokonaisarvoja (t).

4

(5)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten.

5

(6)  Jos investointiprioriteetti sisältää tavoitteen ESR:n yhteiselle tulosindikaattorille, tiedot on toimitettava kyseisen tulosindikaattorin ja valitun kohderyhmän osalta (ts. vertailuarvona käytetty yhteinen tuotosindikaattori) sekä tiedot koko osallistujajoukosta, joka on saavuttanut kyseisen tuloksen investointiprioriteetissa.

6

(7)  Arvio perustuu edustavaan otantaan. Jäsenvaltioilla on kaksi raportointimahdollisuutta. Vaihtoehto 1: Vähimmäisvaatimuksena on toimittaa tiedot kahdesti vuoden 2019 vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Tässä vaihtoehdossa kumulatiiviset arvot ilmoitetaan vuoden 2019 vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ”Kumulatiivinen arvo” -sarakkeessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Vaihtoehto 2: Vuosiarvot annetaan jokaisen vuoden osalta.

7

(8)  Arvio perustuu edustavaan otantaan. Jäsenvaltioilla on kaksi raportointimahdollisuutta. Vaihtoehto 1: Vähimmäisvaatimuksena on toimittaa tiedot kahdesti vuoden 2019 vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Tässä vaihtoehdossa kumulatiiviset arvot ilmoitetaan vuoden 2019 vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ”Kumulatiivinen arvo” -sarakkeessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Vaihtoehto 2: Vuosiarvot annetaan jokaisen vuoden osalta.

8

(9)  Arvio perustuu edustavaan otantaan. Jäsenvaltioilla on kaksi raportointimahdollisuutta. Vaihtoehto 1: Vähimmäisvaatimuksena on toimittaa tiedot kahdesti vuoden 2019 vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Tässä vaihtoehdossa kumulatiiviset arvot ilmoitetaan vuoden 2019 vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ”Kumulatiivinen arvo” -sarakkeessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Vaihtoehto 2: Vuosiarvot annetaan jokaisen vuoden osalta.

9

(10)  Arvio perustuu edustavaan otantaan. Jäsenvaltioilla on kaksi raportointimahdollisuutta. Vaihtoehto 1: Vähimmäisvaatimuksena on toimittaa tiedot kahdesti vuoden 2019 vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Tässä vaihtoehdossa kumulatiiviset arvot ilmoitetaan vuoden 2019 vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ”Kumulatiivinen arvo” -sarakkeessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Vaihtoehto 2: Vuosiarvot annetaan jokaisen vuoden osalta.

10

(11)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten.

11

(12)  Vuosiarvio perustuu edustavaan otantaan.

12

(13)  Vuosiarvio perustuu edustavaan otantaan.

13

(14)  Vuosiarvio perustuu edustavaan otantaan.

14

(15)  Vuosiarvio perustuu edustavaan otantaan. Jäsenvaltioilla on kaksi raportointimahdollisuutta. Vaihtoehto 1: Vähimmäisvaatimuksena on toimittaa tiedot kahdesti vuoden 2019 vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Tässä vaihtoehdossa kumulatiiviset arvot ilmoitetaan vuoden 2019 vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ”Kumulatiivinen arvo” -sarakkeessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Vaihtoehto 2: Vuosiarvot annetaan jokaisen vuoden osalta.

15

(16)  Vuosiarvio perustuu edustavaan otantaan. Jäsenvaltioilla on kaksi raportointimahdollisuutta. Vaihtoehto 1: Vähimmäisvaatimuksena on toimittaa tiedot kahdesti vuoden 2019 vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Tässä vaihtoehdossa kumulatiiviset arvot ilmoitetaan vuoden 2019 vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ”Kumulatiivinen arvo” -sarakkeessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Vaihtoehto 2: Vuosiarvot annetaan jokaisen vuoden osalta.

16

(17)  Vuosiarvio perustuu edustavaan otantaan. Jäsenvaltioilla on kaksi raportointimahdollisuutta. Vaihtoehto 1: Vähimmäisvaatimuksena on toimittaa tiedot kahdesti vuoden 2019 vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Tässä vaihtoehdossa kumulatiiviset arvot ilmoitetaan vuoden 2019 vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ”Kumulatiivinen arvo” -sarakkeessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Vaihtoehto 2: Vuosiarvot annetaan jokaisen vuoden osalta.

17

(18)  Vuosiarvio perustuu edustavaan otantaan. Jäsenvaltioilla on kaksi raportointimahdollisuutta. Vaihtoehto 1: Vähimmäisvaatimuksena on toimittaa tiedot kahdesti vuoden 2019 vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Tässä vaihtoehdossa kumulatiiviset arvot ilmoitetaan vuoden 2019 vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ”Kumulatiivinen arvo” -sarakkeessa ja lopullisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Vaihtoehto 2: Vuosiarvot annetaan jokaisen vuoden osalta.

18

(19)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten.

19

(20)  Taulukkoon 3A täytetään sukupuolittain eritellyt tiedot vain, jos ne sisältyvät toimenpideohjelman taulukkoon 5 tai 13. Muussa tapauksessa käytetään kokonaisarvoja (t).

20

(21)  Tavoitteet ovat vapaaehtoisia teknisen tuen toimintalinjojen osalta.

21

(*1)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten.

*1

(22)  Arvio perustuu edustavaan otantaan. Jäsenvaltioilla on kaksi raportointimahdollisuutta. Vaihtoehto 1: Vähimmäisvaatimuksena on toimittaa tiedot kerran vuoden 2017 vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Tässä vaihtoehdossa kumulatiivinen arvo ilmoitetaan vuoden 2017 vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ”Kumulatiivinen arvo” -sarakkeessa. Vaihtoehto 2: Vuosiarvot annetaan jokaisen vuoden osalta.

22

(23)  Arvio perustuu edustavaan otantaan. Jäsenvaltioilla on kaksi raportointimahdollisuutta. Vaihtoehto 1: Vähimmäisvaatimuksena on toimittaa tiedot kerran vuoden 2017 vuotuisessa täytäntöönpanokertomuksessa. Tässä vaihtoehdossa kumulatiivinen arvo ilmoitetaan vuoden 2017 vuotuisen täytäntöönpanokertomuksen ”Kumulatiivinen arvo” -sarakkeessa. Vaihtoehto 2: Vuosiarvot annetaan jokaisen vuoden osalta.

23

(24)  
  ”Kaikki osallistujat yhteensä” sisältää sekä osallistujat, joista on saatavilla täydelliset tiedot (muut kuin arkaluonteiset henkilötiedot), että osallistujat, joista ei ole saatavilla täydellisiä tietoja (muita kuin arkaluonteisia henkilötietoja). Osallistujien SFC2014-järjestelmässä laskettu kokonaismäärä perustuu kolmeen yhteiseen tuotosindikaattoriin: ”työttömät, myös pitkäaikaistyöttömät”, ”työelämän ulkopuolella olevat” ja ”työlliset, mukaan lukien itsenäiset ammatinharjoittajat”. Kokonaismäärä kattaa ainoastaan osallistujat, joista on saatavilla täydelliset tiedot, mukaan lukien kaikki muut kuin arkaluonteiset henkilötiedot. Jäsenvaltioiden on ilmoitettava kohdassa ”kaikki osallistujat yhteensä” kaikki ESR:n osallistujat, mukaan lukien ne, joista ei ole saatavilla täydellisiä muita kuin arkaluonteisia henkilötietoja.

24

(25)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten.

25

(26)  Taulukkoon 6 täytetään sukupuolittain eritellyt tiedot vain, jos ne sisältyvät toimenpideohjelman taulukkoon 6. Muussa tapauksessa käytetään kokonaisarvoja (t).

26

(27)  Tätä osaa ei sovelleta toimenpideohjelmaan, joka kuuluu temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, jäljempänä ’REACT-EU-ohjelma’, eikä kyseiseen temaattiseen tavoitteeseen kuuluvaan toimintalinjaan, jäljempänä ’REACT-EU-toimintalinja’.

27

(*2)  
  EAKR:n tai koheesiorahaston osalta jäsenvaltiot toimittavat tuotosindikaattorien kumulatiiviset arvot. ESR:n osalta SFC2014 laskee kumulatiiviset arvot automaattisesti jäsenvaltioiden vuosittain toimittamien arvojen perusteella. Kaikkien rahastojen taloudellisten indikaattoreiden arvot ovat kumulatiivisia. Keskeisiä täytäntöönpanovaiheita koskevat arvot ovat kumulatiivisia kaikkien rahastojen osalta, jos keskeiset täytäntöönpanovaiheet ilmoitetaan numerona tai prosenttiosuutena.
  Jos saavutus määritellään laadullisesti, taulukossa ilmoitetaan, onko vaihe saatettu päätökseen vai ei. * Taulukossa c = kumulatiivinen, a = vuotuinen.

*2

EAKR:n tai koheesiorahaston osalta jäsenvaltiot toimittavat tuotosindikaattorien kumulatiiviset arvot. ESR:n osalta SFC2014 laskee kumulatiiviset arvot automaattisesti jäsenvaltioiden vuosittain toimittamien arvojen perusteella. Kaikkien rahastojen taloudellisten indikaattoreiden arvot ovat kumulatiivisia. Keskeisiä täytäntöönpanovaiheita koskevat arvot ovat kumulatiivisia kaikkien rahastojen osalta, jos keskeiset täytäntöönpanovaiheet ilmoitetaan numerona tai prosenttiosuutena.

Jos saavutus määritellään laadullisesti, taulukossa ilmoitetaan, onko vaihe saatettu päätökseen vai ei. * Taulukossa c = kumulatiivinen, a = vuotuinen.

(28)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten.

28

(29)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1011/2014, annettu 22 päivänä syyskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen tietojen toimittamista komissiolle koskevien mallien sekä tuensaajien ja hallintoviranomaisten, todentamisviranomaisten, tarkastusviranomaisten ja välittävien elinten välisen tiedonvaihdon osalta (EUVL L 286, 30.9.2014, s. 1).

29

(30)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten.

30

(31)  Koskee ainoastaan Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen mukaisia toimenpideohjelmia, joita tuetaan ESR:stä ja/tai EAKR:stä.

31

(32)  Jos tarkkoja summia ei voida määrittää etukäteen ennen toimen toteuttamista, raportoinnin olisi perustuttava toimeen sovellettaviin enimmäismääriin eli jos EAKR:n toimi saa sisältää enintään 20 prosenttia ESR-tyyppisiä menoja, raportoinnin olisi perustuttava oletukseen siitä, että koko tämä 20 prosenttia voidaan käyttää tähän tarkoitukseen. Kun toimi on toteutettu, tähän sarakkeeseen merkitään todellisiin kustannuksiin perustuvat tiedot.

32

(33)  Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 2 kohta.

33

(34)  Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 2 kohta.

34

(35)  Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 2 kohta.

35

(36)  Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 98 artiklan 2 kohta.

36

(37)  Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 70 artiklan 2 kohdassa tai asetuksen (EU) N:o 1299/2013 20 artiklassa määritettyjen enimmäismäärien mukaisesti.

37

(38)  Asetuksen (EU) N:o 1304/2013 13 artiklassa määritettyjen enimmäismäärien mukaisesti.

38

(39)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten.

39

(40)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten.

40

(41)  Jäsennellyt tiedot, jotka vaaditaan asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavaa nuorisotyöllisyysaloitetta koskevaa kertomusta varten.

41

(42)  Ks. komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 821/2014 liite I.

42

(43)  Tämä kohta on vapaaehtoinen asetuksen (EU) N:o 1304/2013 19 artiklan 3 kohdan ja liitteen II mukaan huhtikuusta 2015 alkaen toimitettavan nuorisotyöllisyysaloitetta koskevan kertomuksen osalta.

43

(44)  Kun on kyse julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuusrakenteiden puitteissa toteutettavista toimista, julkisen yhteisön ja yksityisen sektorin yhteisön välisen julkisen ja yksityisen sektorin kumppanuussopimuksen allekirjoituspäivä (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 102 artiklan 3 kohta).

44

(45)  Tätä osaa ei sovelleta toimenpideohjelmaan, joka kuuluu temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, jäljempänä ’REACT-EU-ohjelma’, eikä kyseiseen temaattiseen tavoitteeseen kuuluvaan toimintalinjaan, jäljempänä ’REACT-EU-toimintalinja’.

45

(46)  Tätä osaa ei sovelleta toimenpideohjelmaan, joka kuuluu temaattiseen tavoitteeseen ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, jäljempänä ’REACT-EU-ohjelma’, eikä kyseiseen temaattiseen tavoitteeseen kuuluvaan toimintalinjaan, jäljempänä ’REACT-EU-toimintalinja’.

46

---

| 12.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/107

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/437,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 muuttamisesta taloudellisten tietojen toimittamista koskevaan malliin, rahoitusvälineitä koskevia lisätietoja sisältävän maksatushakemuksen malliin ja tilityksen malliin tehtävien muutosten osalta

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) ja erityisesti sen 112 artiklan 5 kohdan, 131 artiklan 6 kohdan ja 137 artiklan 3 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 (2) liitteessä II vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 112 artiklan mukaisesti malli taloudellisten tietojen toimittamista varten. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 (2) liitteessä II vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 112 artiklan mukaisesti malli taloudellisten tietojen toimittamista varten.

| (2) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteessä VI vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 131 artiklan 6 kohdan mukaisesti malli rahoitusvälineitä koskevia lisätietoja sisältävää maksatushakemusta varten. |
| --- | --- |

(2)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteessä VI vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 131 artiklan 6 kohdan mukaisesti malli rahoitusvälineitä koskevia lisätietoja sisältävää maksatushakemusta varten.

| (3) | Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteessä VII vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 3 kohdan mukaisesti tilityksen malli. |
| --- | --- |

(3)

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteessä VII vahvistetaan asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 3 kohdan mukaisesti tilityksen malli.

| (4) | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2221 (3), 92 b artiklan 9 kohdassa säädetään, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetyssä tarkistetussa rahoitussuunnitelmassa vahvistetaan Euroopan unionin elpymisvälineen lisämäärärahat Euroopan aluekehitysrahastolle ja Euroopan sosiaalirahastolle määrittämättä kuitenkaan suoritusvaraukseen liittyviä määriä ja erittelemättä alueluokittain. Sen vuoksi maksatushakemusten ja tilityksen malleihin olisi lisättävä lisämäärärahoja varten kenttiä, jotka vastaavat kokonaismäärärahojen jakautumista, alueluokittain erittelyä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(4)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2221 (3), 92 b artiklan 9 kohdassa säädetään, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 96 artiklan 2 kohdan d alakohdassa säädetyssä tarkistetussa rahoitussuunnitelmassa vahvistetaan Euroopan unionin elpymisvälineen lisämäärärahat Euroopan aluekehitysrahastolle ja Euroopan sosiaalirahastolle määrittämättä kuitenkaan suoritusvaraukseen liittyviä määriä ja erittelemättä alueluokittain. Sen vuoksi maksatushakemusten ja tilityksen malleihin olisi lisättävä lisämäärärahoja varten kenttiä, jotka vastaavat kokonaismäärärahojen jakautumista, alueluokittain erittelyä lukuun ottamatta.

| (5) | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2020/2221, 92 b artiklan 10 kohdassa säädetään, että uuden erityisen toimenpideohjelman rahoitussuunnitelmassa vahvistetaan Euroopan unionin elpymisvälineen lisämäärärahat Euroopan aluekehitysrahastolle ja Euroopan sosiaalirahastolle määrittämättä suoritusvaraukseen liittyviä määriä ja erittelemättä niitä alueluokittain. Sen vuoksi rahoitustietojen toimittamista koskevaan malliin olisi lisättävä lisämäärärahoja varten kenttiä, jotka vastaavat kokonaismäärärahojen jakautumista, alueluokittain erittelyä lukuun ottamatta. |
| --- | --- |

(5)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna asetuksella (EU) 2020/2221, 92 b artiklan 10 kohdassa säädetään, että uuden erityisen toimenpideohjelman rahoitussuunnitelmassa vahvistetaan Euroopan unionin elpymisvälineen lisämäärärahat Euroopan aluekehitysrahastolle ja Euroopan sosiaalirahastolle määrittämättä suoritusvaraukseen liittyviä määriä ja erittelemättä niitä alueluokittain. Sen vuoksi rahoitustietojen toimittamista koskevaan malliin olisi lisättävä lisämäärärahoja varten kenttiä, jotka vastaavat kokonaismäärärahojen jakautumista, alueluokittain erittelyä lukuun ottamatta.

| (6) | Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteissä II, VI ja VII olevia kyseisiä malleja olisi muutettava. |
| --- | --- |

(6)

Sen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 1011/2014 liitteissä II, VI ja VII olevia kyseisiä malleja olisi muutettava.

| (7) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(7)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (8) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(8)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Muutetaan täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1011/2014 seuraavasti:

| 1. | Korvataan liite II tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

1.

Korvataan liite II tämän asetuksen liitteessä I olevalla tekstillä.

| 2. | Korvataan liite VI tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

2.

Korvataan liite VI tämän asetuksen liitteessä II olevalla tekstillä.

| 3. | Korvataan liite VII tämän asetuksen liitteessä III olevalla tekstillä. |
| --- | --- |

3.

Korvataan liite VII tämän asetuksen liitteessä III olevalla tekstillä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2021.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1011/2014, annettu 22 päivänä syyskuuta 2014, Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä tiettyjen tietojen toimittamista komissiolle koskevien mallien sekä tuensaajien ja hallintoviranomaisten, todentamisviranomaisten, tarkastusviranomaisten ja välittävien elinten välisen tiedonvaihdon osalta (EUVL L 286, 30.9.2014, s. 1).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2221, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 30).

3

---

LIITE I

Korvataan liite II seuraavasti:

”LIITE II

Malli taloudellisten tietojen toimittamista varten
   (1)

Taulukko 1

Taloudelliset tiedot toimintalinja- ja ohjelmatasolla
   (2)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimintalinjan määrärahat toimenpideohjelman perusteella
  [tieto otetaan toimenpideohjelman taulukosta 18 a] | Kumulatiiviset tiedot toimenpideohjelman rahoituksesta |
| Toimintalinja | Rahasto  (3) | Alueluokka  (4) | Unionin tuen laskentaperuste*
  (Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset) | Kokonaisrahoitus
  (euroa) | Osarahoitusosuus (%) | Tuettaviksi valittujen toimien tukikelpoiset kustannukset yhteensä (euroa) | Valittujen toimien kattama osuus kokonaismäärärahoista (%)
  [sarake 7 / sarake 5 x 100] | Tuettaviksi valittujen toimien tukikelpoiset julkiset kustannukset
  (euroa) | Tuensaajien hallintoviranomaiselle ilmoittamat tukikelpoiset kokonaismenot | Tuensaajien ilmoittamien tukikelpoisten menojen osuus kokonaismäärärahoista (%)
  [sarake 10 / sarake 5 x 100] | Valittujen toimien lukumäärä |
| | | Laskelma | | | Laskelma | |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’Cu’ input=’M’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’M’> | <type=’Cu’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> |
| | | | | | | | | | | | |
| Toimintalinja 1 | EAKR | | | | | | | | | | |
| Toimintalinja 2 | ESR | | | | | | | | | | |
| Toimintalinja 3 | Nuorisotyöllisyysaloite  (5) | Ei sovelleta | | | | | | | | | |
| Toimintalinja 4 | ESR | | | | | | | | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite  (6) | Ei sovelleta | | | | | | | | | |
| Toimintalinja 5 | Koheesiorahasto | Ei sovelleta | | | | | | | | | |
| Toimintalinja 6 | EAKR/REACT-EU | Ei sovelleta | | | | | | | | | |
| Toimintalinja 7 | ESR/REACT-EU | Ei sovelleta | | | | | | | | | |
| Toimintalinja 8 | ESR/REACT-EU | Ei sovelleta | | | | | | | | | |
| Nuorisotyöaloite/REACT-EU  (6) | Ei sovelleta | | | | | | | | | |
| Toimintalinja 9 | Nuorisotyöaloite/REACT-EU  (5) | Ei sovelleta | | | | | | | | | |
| Yhteensä | EAKR | Vähemmän kehittyneet alueet | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Yhteensä | EAKR | Siirtymäalueet | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Yhteensä | EAKR | Kehittyneemmät alueet | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Yhteensä | EAKR | Erityismääräraha syrjäisimmille alueille tai pohjoisen harvaan asutuille alueille | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Yhteensä | ESR  (7) | Vähemmän kehittyneet alueet | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Yhteensä | ESR  (7) | Siirtymäalueet | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Yhteensä | ESR  (7) | Kehittyneemmät alueet | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Yhteensä | Nuorisotyöllisyysaloite  (8) | Ei sovelleta | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Yhteensä | Nuorisotyöaloite/REACT-EU  (9) | Ei sovelleta | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Yhteensä | Koheesiorahasto | Ei sovelleta | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Yhteensä | EAKR/REACT-EU | Ei sovelleta | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Yhteensä | ESR/REACT-EU | Ei sovelleta | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kaikki yhteensä | Kaikki rahastot | | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

Toimintalinjan määrärahat toimenpideohjelman perusteella

[tieto otetaan toimenpideohjelman taulukosta 18 a]

Kumulatiiviset tiedot toimenpideohjelman rahoituksesta

Toimintalinja

Rahasto  (3)

Alueluokka  (4)

Unionin tuen laskentaperuste*

(Tukikelpoiset kokonaiskustannukset tai tukikelpoiset julkiset kustannukset)

Kokonaisrahoitus

(euroa)

Osarahoitusosuus (%)

Tuettaviksi valittujen toimien tukikelpoiset kustannukset yhteensä (euroa)

Valittujen toimien kattama osuus kokonaismäärärahoista (%)

[sarake 7 / sarake 5 x 100]

Tuettaviksi valittujen toimien tukikelpoiset julkiset kustannukset

(euroa)

Tuensaajien hallintoviranomaiselle ilmoittamat tukikelpoiset kokonaismenot

Tuensaajien ilmoittamien tukikelpoisten menojen osuus kokonaismäärärahoista (%)

[sarake 10 / sarake 5 x 100]

Valittujen toimien lukumäärä

Laskelma

Laskelma

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’Cu’ input=’M’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’M’>

<type=’Cu’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

Toimintalinja 1

EAKR

Toimintalinja 2

ESR

Toimintalinja 3

Nuorisotyöllisyysaloite  (5)

Ei sovelleta

Toimintalinja 4

ESR

Nuorisotyöllisyysaloite  (6)

Ei sovelleta

Toimintalinja 5

Koheesiorahasto

Ei sovelleta

Toimintalinja 6

EAKR/REACT-EU

Ei sovelleta

Toimintalinja 7

ESR/REACT-EU

Ei sovelleta

Toimintalinja 8

ESR/REACT-EU

Ei sovelleta

Nuorisotyöaloite/REACT-EU  (6)

Ei sovelleta

Toimintalinja 9

Nuorisotyöaloite/REACT-EU  (5)

Ei sovelleta

Yhteensä

EAKR

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Yhteensä

EAKR

Siirtymäalueet

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Yhteensä

EAKR

Kehittyneemmät alueet

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Yhteensä

EAKR

Erityismääräraha syrjäisimmille alueille tai pohjoisen harvaan asutuille alueille

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Yhteensä

ESR  (7)

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Yhteensä

ESR  (7)

Siirtymäalueet

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Yhteensä

ESR  (7)

Kehittyneemmät alueet

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Yhteensä

Nuorisotyöllisyysaloite  (8)

Ei sovelleta

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Yhteensä

Nuorisotyöaloite/REACT-EU  (9)

Ei sovelleta

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Yhteensä

Koheesiorahasto

Ei sovelleta

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Yhteensä

EAKR/REACT-EU

Ei sovelleta

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Yhteensä

ESR/REACT-EU

Ei sovelleta

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kaikki yhteensä

Kaikki rahastot

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Taulukko 2

Kumulatiiviset taloudelliset tiedot tukitoimiluokittain 31. tammikuuta mennessä toimitettavien tietojen osalta

| Toimintalinja | Menolaji | Luokitteluperusteet | Taloudelliset tiedot |
| --- | --- | --- | --- |
| | Rahasto (*1) | Alueluokka | 1
  Tukitoimen ala | 2
  Rahoitusmuoto | 3
  Aluetyyppi | 4
  Alueellinen täytäntöönpanomekanismi | 5
  Temaattinen tavoite
  EAKR/koheesiorahasto | 6
  ESR:n toissijainen aihepiiri | 7
  Taloudellinen toiminta | 8
  Sijainti | Tuettaviksi valittujen toimien tukikelpoiset kustannukset yhteensä (euroa) | Tuettaviksi valittujen toimien tukikelpoiset julkiset kustannukset
  (euroa) | Tuensaajien hallintoviranomaiselle ilmoittamat tukikelpoiset menot yhteensä | Valittujen toimien lukumäärä |
| <type=’S’ input=’S’> | <type=’S’ input=’S’> | <type=’S’ input=’S’> | <type=’S’ input=’S’> | <type=’S’ input=’S’> | <type=’S’ input=’S’> | <type=’S’ input=’S’> | <type=’S’ input=’S’> | <type=’S’ input=’S’> | <type=’S’ input=’S’> | <type=’S’ input=’S’> | <type=’Cu’ input=’M’> | <type=’Cu’ input=’M’> | <type=’Cu’ input = M’> | <type=’N’ input = M’> |

Toimintalinja

Menolaji

Luokitteluperusteet

Taloudelliset tiedot

Rahasto (*1)

Alueluokka

1

Tukitoimen ala

2

Rahoitusmuoto

3

Aluetyyppi

4

Alueellinen täytäntöönpanomekanismi

5

Temaattinen tavoite

EAKR/koheesiorahasto

6

ESR:n toissijainen aihepiiri

7

Taloudellinen toiminta

8

Sijainti

Tuettaviksi valittujen toimien tukikelpoiset kustannukset yhteensä (euroa)

Tuettaviksi valittujen toimien tukikelpoiset julkiset kustannukset

(euroa)

Tuensaajien hallintoviranomaiselle ilmoittamat tukikelpoiset menot yhteensä

Valittujen toimien lukumäärä

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’Cu’ input=’M’>

<type=’Cu’ input=’M’>

<type=’Cu’ input = M’>

<type=’N’ input = M’>

Taulukko 3:

Ennuste määrästä, jonka edestä jäsenvaltio aikoo esittää välimaksuja koskevia maksatushakemuksia kuluvana ja seuraavana varainhoitovuonna

Tiedot ilmoitetaan kunkin ohjelman tapauksessa tarvittaessa rahastoittain ja alueluokittain.

| Rahasto | Alueluokka | Unionin rahoitusosuus |
| --- | --- | --- |
| [kuluva varainhoitovuosi] | [seuraava varainhoitovuosi] |
| Tammikuu–lokakuu | Marraskuu–joulukuu | Tammikuu–joulukuu |
| EAKR | Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet  (10) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Euroopan alueellinen yhteistyö | | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| ESR | Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite  (11) | | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Koheesiorahasto | | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| EAKR/REACT-EU | | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| ESR/REACT-EU | | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöaloite/REACT-EU | | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |

Rahasto

Alueluokka

Unionin rahoitusosuus

[kuluva varainhoitovuosi]

[seuraava varainhoitovuosi]

Tammikuu–lokakuu

Marraskuu–joulukuu

Tammikuu–joulukuu

EAKR

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet  (10)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Euroopan alueellinen yhteistyö

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

ESR

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite  (11)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Koheesiorahasto

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

EAKR/REACT-EU

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

ESR/REACT-EU

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöaloite/REACT-EU

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

---

(1)  Kenttien sisältöjen selitykset:

1

Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boolen syöte, Cu = rahayksikkö.

Syöttötapa: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa.

(2)  Tämän liitteen taulukoissa esitetään tarvittaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jakautuminen (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 a artikla) eli EAKR:n, ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen REACT-EU-määrärahat).

2

(3)  Jos nuorisotyöllisyysaloite on otettu osaksi toimintalinjaa (asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan toisen alakohdan c alakohdan mukaisesti), sitä koskevat tiedot on toimitettava erikseen toimintalinjan muusta osasta.

3

(4)  Tätä ei sovelleta nuorisotyöllisyysaloitteeseen (nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha ja sitä vastaava ESR:n tuki), koheesiorahastoon eikä EAKR:n ja ESR:n REACT-EU-määrärahoihin kohdennettuihin varoihin.

4

(5)  Tämä toimintalinja sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

5

(6)  Toimintalinjan tämä osa sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

6

(7)  ESR:n määrärahat ilman nuorisotyöllisyysaloitteeseen osoitettavaa tukiosuutta.

7

(8)  Sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahat ja vastaavan ESR:n tuen.

8

(9)  Sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja vastaavan ESR/REACT-EU:n tuen.

9

(*1)  Nuorisotyöllisyysaloitetta koskevat tiedot on esitettävä erikseen erityismäärärahaa ja sitä vastaavaa ESR:n tukea erottamatta. EAKR/REACT-EU:ta ja ESR/REACT-EU:ta koskevat tiedot on esitettävä erikseen.

*1

(10)  Tässä ilmoitetaan ainoastaan erityismääräraha syrjäisimmille alueille ja/tai pohjoisen harvaan asutuille alueille.

10

(11)  Tämä sisältää nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

11

---

LIITE II

Korvataan liite VI seuraavasti:

”LIITE VI

Malli: Maksatushakemus, johon sisältyy rahoitusvälineitä koskevia lisätietoja

MAKSATUSHAKEMUS

EUROOPAN KOMISSIO

| | |
| --- | --- |
| Asianomainen rahasto  (1): | <type=”S” input=”S”>  (2) |
| Komission viite (CCI): | <type=”S” input=”S”> |
| Toimenpideohjelman nimi: | <type=”S” input=”G”> |
| Komission päätös: | <type=”S” input=”G”> |
| Komission päätöksen päivämäärä: | <type=”D” input=”G”> |
| Maksatushakemuksen numero: | <type=”N” input=”G”> |
| Maksatushakemuksen esittämispäivä: | <type=”D” input=”G”> |
| Kansallinen viite (vapaaehtoinen): | <type=”S” maxlength=”250” input=”M”> |

Asianomainen rahasto  (1):

<type=”S” input=”S”>  (2)

Komission viite (CCI):

<type=”S” input=”S”>

Toimenpideohjelman nimi:

<type=”S” input=”G”>

Komission päätös:

<type=”S” input=”G”>

Komission päätöksen päivämäärä:

<type=”D” input=”G”>

Maksatushakemuksen numero:

<type=”N” input=”G”>

Maksatushakemuksen esittämispäivä:

<type=”D” input=”G”>

Kansallinen viite (vapaaehtoinen):

<type=”S” maxlength=”250” input=”M”>

Maksatushakemuksen tyyppi:

| Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 131 artiklan mukainen välimaksupyyntö | <radio button> |
| --- | --- |
| Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 135 artiklan 2 kohdan mukainen välimaksua koskeva lopullinen maksupyyntö | <radio button> |

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 131 artiklan mukainen välimaksupyyntö

<radio button>

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 135 artiklan 2 kohdan mukainen välimaksua koskeva lopullinen maksupyyntö

<radio button>

Tämä maksatushakemus koskee asetuksen (EU) N:o 1303/2013 135 artiklan mukaisesti seuraavaa tilikautta:

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Alkamispäivä (3) | <type=”D” input=”G”> | Päättymispäivä: | <type=”D” input=”G”> |

Alkamispäivä (3)

<type=”D” input=”G”>

Päättymispäivä:

<type=”D” input=”G”>

Menot jaettuna prioriteetin ja alueluokan mukaan sellaisina kuin ne ovat merkittyinä todentamisviranomaisen tileihin
   (4)

(Myös rahoitusvälineisiin maksettavat rahoitusosuudet (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 41 artikla) ja valtiontukien yhteydessä maksettavat ennakkomaksut (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 131 artiklan 5 kohta))

| Prioriteetti | Laskentaperuste (julkinen tai yhteensä) | Toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärä | Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden julkisten menojen kokonaismäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| | (A) | (B) | (C) |
| Prioriteetti 1 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite  (5) | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 4 | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite  (5) | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Yhteensä | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Siirtymäalueet | | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kehittyneemmät alueet | | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kaikki yhteensä | | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Prioriteetti

Laskentaperuste (julkinen tai yhteensä)

Toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden julkisten menojen kokonaismäärä

(A)

(B)

(C)

Prioriteetti 1

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite  (5)

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 4

Nuorisotyöllisyysaloite  (5)

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Yhteensä

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen erityinen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU (6)), taulukko on seuraavanlainen:

| Prioriteetti | Laskentaperuste (julkinen tai yhteensä)  (7) | Toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärä | Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden julkisten menojen kokonaismäärä |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteetti 1 | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kaikki yhteensä | | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Prioriteetti

Laskentaperuste (julkinen tai yhteensä)  (7)

Toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden julkisten menojen kokonaismäärä

(A)

(B)

(C)

Prioriteetti 1

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

TODISTUS

Hyväksymällä tämän maksatushakemuksen todentamisviranomainen todistaa, että asetuksen (EU) N:o 1303/2013 126 artiklan a, d, e, f, g ja h alakohdassa mainitut velvollisuudet on täytetty, ja pyytää jäljempänä mainittujen määrien maksamista.

| | |
| --- | --- |
| Todentamisviranomaisen edustaja: | <type=”S” input=”G”> |

Todentamisviranomaisen edustaja:

<type=”S” input=”G”>

MAKSATUSHAKEMUS

| RAHASTO | MÄÄRÄT |
| --- | --- |
| Vähemmän kehittyneet alueet | Siirtymäalueet | Kehittyneemmät alueet | Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite  (8) | <type=”Cu” input=”G”> |
| EAKR/REACT-EU | <type=”Cu” input=”G”> |
| ESR/REACT-EU | <type=”Cu” input=”G”> |
| Nuorisotyöaloite/REACT-EU  (9) | <type=”Cu” input=”G”> |

RAHASTO

MÄÄRÄT

Vähemmän kehittyneet alueet

Siirtymäalueet

Kehittyneemmät alueet

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

(A)

(B)

(C)

(D)

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite  (8)

<type=”Cu” input=”G”>

EAKR/REACT-EU

<type=”Cu” input=”G”>

ESR/REACT-EU

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöaloite/REACT-EU  (9)

<type=”Cu” input=”G”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU), taulukko on seuraavanlainen:

| RAHASTO | MÄÄRÄ |
| --- | --- |
| <type=”S” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

RAHASTO

MÄÄRÄ

<type=”S” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Maksu suoritetaan seuraavalle pankkitilille:

| Nimetty elin | <type=”S” maxlength=”150” input=”G”> |
| --- | --- |
| Pankki | <type=”S” maxlength=”150” input=”G”> |
| BIC-koodi | <type=”S” maxlength=”11” input=”G”> |
| IBAN-tilinumero | <type=”S” maxlength=”34” input=”G”> |
| Tilin haltija (jos se ei ole sama kuin nimetty elin) | <type=”S” maxlength=”150” input=”G”> |

Nimetty elin

<type=”S” maxlength=”150” input=”G”>

Pankki

<type=”S” maxlength=”150” input=”G”>

BIC-koodi

<type=”S” maxlength=”11” input=”G”>

IBAN-tilinumero

<type=”S” maxlength=”34” input=”G”>

Tilin haltija (jos se ei ole sama kuin nimetty elin)

<type=”S” maxlength=”150” input=”G”>

”LISÄYS 1

Tietoja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 41 artiklassa tarkoitetuista, ohjelmasta rahoitusvälineeseen maksettavista rahoitusosuuksista, jotka sisältyvät maksatushakemuksiin (ohjelman alusta kumuloituneet määrät)
   (10 18)

| | Ohjelmasta rahoitusvälineisiin maksettavat rahoitusosuudet, jotka sisältyvät maksatushakemuksiin | Asetuksen
  (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina maksetut määrät (11 19) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B)  (12 20) | (C) | (D)  (12 20) |
| Prioriteetti (13 21) | Rahoitusvälineisiin maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä | Vastaavien julkisten menojen määrä | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina tosiasiallisesti maksettu ohjelman osuuksien kokonaismäärä tai, vakuuksien tapauksessa, sidottu kokonaismäärä  (14) | Vastaavien julkisten menojen määrä |
| Prioriteetti 1 | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite  (15) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 4 | | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite  (16) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | | | |
| Yhteensä | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| | | | | |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Ohjelmasta rahoitusvälineisiin maksettavat rahoitusosuudet, jotka sisältyvät maksatushakemuksiin

Asetuksen

(EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina maksetut määrät (11 19)

(A)

(B)  (12 20)

(C)

(D)  (12 20)

Prioriteetti (13 21)

Rahoitusvälineisiin maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä

Vastaavien julkisten menojen määrä

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina tosiasiallisesti maksettu ohjelman osuuksien kokonaismäärä tai, vakuuksien tapauksessa, sidottu kokonaismäärä  (14)

Vastaavien julkisten menojen määrä

Prioriteetti 1

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite  (15)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 4

Nuorisotyöllisyysaloite  (16)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Yhteensä

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU), taulukko on seuraavanlainen:

| | Ohjelmasta rahoitusvälineisiin maksettavat rahoitusosuudet, jotka sisältyvät maksatushakemuksiin | Asetuksen
  (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina maksetut määrät  (17) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioriteetti | Rahoitusvälineisiin maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä | Vastaavien julkisten menojen määrä | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina tosiasiallisesti maksettu ohjelman osuuksien kokonaismäärä tai, vakuuksien tapauksessa, sidottu kokonaismäärä  (17) | Vastaavien julkisten menojen määrä |
| Prioriteetti 1 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | | | |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Ohjelmasta rahoitusvälineisiin maksettavat rahoitusosuudet, jotka sisältyvät maksatushakemuksiin

Asetuksen

(EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina maksetut määrät  (17)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioriteetti

Rahoitusvälineisiin maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä

Vastaavien julkisten menojen määrä

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina tosiasiallisesti maksettu ohjelman osuuksien kokonaismäärä tai, vakuuksien tapauksessa, sidottu kokonaismäärä  (17)

Vastaavien julkisten menojen määrä

Prioriteetti 1

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

”LISÄYS 2

Tietoja valtiontukien yhteydessä maksetuista (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 131 artiklan 5 kohta) ja maksatushakemuksiin sisältyvistä valtiontuen ennakkomaksuista (ohjelman alusta kumuloituneet määrät)

| Prioriteetti | Toimenpideohjelmasta ennakkomaksuina maksettu kokonaismäärä  (10 18) | Määrä, joka on katettu tuensaajien tai, jos jäsenvaltio on päättänyt, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla | Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien, tai jos jäsenvaltiot ovat päättäneet, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteetti 1 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite  (11 19) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 4 | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite  (12 20) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | | |
| Yhteensä | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| | | | |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Prioriteetti

Toimenpideohjelmasta ennakkomaksuina maksettu kokonaismäärä  (10 18)

Määrä, joka on katettu tuensaajien tai, jos jäsenvaltio on päättänyt, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla

Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien, tai jos jäsenvaltiot ovat päättäneet, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt

(A)

(B)

(C)

Prioriteetti 1

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite  (11 19)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 4

Nuorisotyöllisyysaloite  (12 20)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Yhteensä

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU), taulukko on seuraavanlainen:

| Prioriteetti | Toimenpideohjelmasta ennakkomaksuina maksettu kokonaismäärä  (13 21) | Määrä, joka on katettu tuensaajien kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla | Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteetti 1 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | | |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Prioriteetti

Toimenpideohjelmasta ennakkomaksuina maksettu kokonaismäärä  (13 21)

Määrä, joka on katettu tuensaajien kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla

Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt

(A)

(B)

(C)

Prioriteetti 1

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

---

(1)  Jos ohjelmaan liittyy useampi kuin yksi rahasto, kutakin rahastoa koskeva maksatushakemus olisi lähetettävä erikseen. Nuorisotyöllisyysaloitteen menot ilmoitetaan aina osana ESR:ää koskevaa maksatushakemusta siitä riippumatta, miten aloitetta toteutetaan (omana toimenpideohjelmana, erillisenä toimintalinjana tai osana toimintalinjaa). Kyseiset menot kattavat siis aina sekä nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan että sitä vastaavan ESR:n tuen.

1

(2)  Selitykset:

2

| | Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boolen syöte, Cu = rahayksikkö. |
| --- | --- |

Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boolen syöte, Cu = rahayksikkö.

| | Syöttötapa: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa. |
| --- | --- |

Syöttötapa: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa.

(3)  Tilivuoden ensimmäinen päivä, jonka tietojärjestelmä koodaa automaattisesti.

3

(4)  Tämän liitteen taulukoissa esitetään tarvittaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jakautuminen (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 a artikla) eli EAKR:n, ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen REACT-EU-määrärahat.

4

(5)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön osana prioriteettia asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti.

5

(6)  Tämän liitteen taulukoissa esitetään tarvittaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jakautuminen (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 a artikla) eli EAKR:n, ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen REACT-EU-määrärahat.

6

(7)  Euroopan meri- ja kalatalousrahaston (EMKR) osalta osarahoitus koskee ainoastaan tukikelpoisia julkisia kokonaismenoja. Tämän vuoksi EMKR:n kohdalla tähän malliin

7

(8)  Kattaa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

8

(9)  Kattaa nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU:n erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR/REACT-EU:n tuen.

9

(10)  Sisältyvät EAKR:n (mukaan lukien Euroopan unionin elpymisväline) osalta neljännesvuosittaiseen menoilmoitukseen.

10

(11)  Ohjelmaa suljettaessa tukikelpoisten menojen on oltava asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisia.

11

(12)  Huom. maaseuturahaston erityisluonteen vuoksi sarakkeessa B esitetty arvo on sama kuin sarakkeessa A ja sarakkeessa D esitetty arvo on sama kuin sarakkeessa C.

12

(13)  Maaseuturahaston toimenpidekoodi.

13

(14)  Katso alaviite 49.

14

(15)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön osana prioriteettia asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti. Kattaa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

15

(16)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön erityisenä prioriteettina asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti. Kattaa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

16

(17)  Katso alaviite 49.

17

(18)  Tämä määrä sisältyy toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärään maksatushakemuksessa mainitulla tavalla. Valtiontuki on luonteeltaan julkista menoa, joten tämä kokonaismäärä on sama kuin julkisten menojen määrä.

18

(19)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön osana prioriteettia asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti. Kattaa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

19

(20)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön erityisenä prioriteettina asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti. Kattaa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

20

(21)  Tämä määrä sisältyy toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärään maksatushakemuksessa mainitulla tavalla. Valtiontuki on luonteeltaan julkista menoa, joten tämä kokonaismäärä on sama kuin julkisten menojen määrä.

21

---

LIITE III

Korvataan liite VII seuraavasti:

”LIITE VII

Tilityksen malli

TILIKAUDEN TILITYS

| <type=”D” – type=”D” input=”S”> |
| --- |

<type=”D” – type=”D” input=”S”>

EUROOPAN KOMISSIO

| | |
| --- | --- |
| Asianomainen rahasto  (1): | <type=”S” input=”S” >  (2) |
| Komission viite (CCI): | <type=”S” input=”S”> |
| Toimenpideohjelman nimi: | <type=”S” input=”G”> |
| Komission päätös: | <type=”S” input=”G”> |
| Komission päätöksen päivämäärä: | <type=”D” input=”G”> |
| Tilityksen versio: | <type=”S” input=”G”> |
| Tilityksen jättämispäivä: | <type=”D” input=”G”> |
| Kansallinen viite (vapaaehtoinen): | <type=”S” maxlength=”250” input=”M”> |

Asianomainen rahasto  (1):

<type=”S” input=”S” >  (2)

Komission viite (CCI):

<type=”S” input=”S”>

Toimenpideohjelman nimi:

<type=”S” input=”G”>

Komission päätös:

<type=”S” input=”G”>

Komission päätöksen päivämäärä:

<type=”D” input=”G”>

Tilityksen versio:

<type=”S” input=”G”>

Tilityksen jättämispäivä:

<type=”D” input=”G”>

Kansallinen viite (vapaaehtoinen):

<type=”S” maxlength=”250” input=”M”>

TODISTUS

Todentamisviranomainen todistaa seuraavaa:

| 1) | tilitys on täydellinen, oikeellinen ja totuudenmukainen ja kirjatut menot ovat sovellettavan lainsäädännön mukaiset ja aiheutuneet toimenpideohjelmaan sovellettavien perusteiden mukaisesti rahoitettaviksi valituista toimista, jotka ovat sovellettavan lainsäädännön mukaiset; |
| --- | --- |

1)

tilitys on täydellinen, oikeellinen ja totuudenmukainen ja kirjatut menot ovat sovellettavan lainsäädännön mukaiset ja aiheutuneet toimenpideohjelmaan sovellettavien perusteiden mukaisesti rahoitettaviksi valituista toimista, jotka ovat sovellettavan lainsäädännön mukaiset;

| 2) | rahastokohtaisissa asetuksissa, asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 59 artiklan 5 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 126 artiklan d ja f alakohdassa olevia säännöksiä on noudatettu; |
| --- | --- |

2)

rahastokohtaisissa asetuksissa, asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 59 artiklan 5 kohdassa ja asetuksen (EU) N:o 1303/2013 126 artiklan d ja f alakohdassa olevia säännöksiä on noudatettu;

| 3) | asetuksen (EU) N:o 1303/2013 140 artiklassa olevia asiakirjan saatavuutta koskevia säännöksiä on noudatettu. |
| --- | --- |

3)

asetuksen (EU) N:o 1303/2013 140 artiklassa olevia asiakirjan saatavuutta koskevia säännöksiä on noudatettu.

| | |
| --- | --- |
| Todentamisviranomaisen edustaja: | <type=”S” input=”G”> |

Todentamisviranomaisen edustaja:

<type=”S” input=”G”>

”LISÄYS 1

TODENTAMISVIRANOMAISEN KIRJANPITOJÄRJESTELMÄÄN VIEDYT MÄÄRÄT

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan a alakohta

| Prioriteetti | Todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään viety tukikelpoisten menojen kokonaismäärä, joka on sisällytetty komissiolle esitettyihin maksatushakemuksiin
  A) | Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden vastaavien julkisten menojen kokonaismäärä
  (B) | Tuensaajille asetuksen (EU) N:o 1303/2013 132 artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritettujen vastaavien maksujen kokonaismäärä
  (C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prioriteetti 1 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (3 6 10 14 16 20 25 29) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 4 | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | | |
| Yhteensä | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Prioriteetti

Todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään viety tukikelpoisten menojen kokonaismäärä, joka on sisällytetty komissiolle esitettyihin maksatushakemuksiin

A)

Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden vastaavien julkisten menojen kokonaismäärä

(B)

Tuensaajille asetuksen (EU) N:o 1303/2013 132 artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritettujen vastaavien maksujen kokonaismäärä

(C)

Prioriteetti 1

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite
   (3 6 10 14 16 20 25 29)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 4

Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Yhteensä

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU (5 8 12 18 22 27 31)), taulukko on seuraavanlainen:

| Prioriteetti | Todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään viety tukikelpoisten menojen kokonaismäärä, joka on sisällytetty komissiolle esitettyihin maksatushakemuksiin
  A) | Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden vastaavien julkisten menojen kokonaismäärä
  (B) | Tuensaajille asetuksen (EU) N:o 1303/2013 132 artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritettujen vastaavien maksujen kokonaismäärä
  (C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prioriteetti 1 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Prioriteetti

Todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään viety tukikelpoisten menojen kokonaismäärä, joka on sisällytetty komissiolle esitettyihin maksatushakemuksiin

A)

Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden vastaavien julkisten menojen kokonaismäärä

(B)

Tuensaajille asetuksen (EU) N:o 1303/2013 132 artiklan 1 kohdan mukaisesti suoritettujen vastaavien maksujen kokonaismäärä

(C)

Prioriteetti 1

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

”LISÄYS 2

TILIVUODEN AIKANA PERUUTETUT JA TAKAISIN PERITYT MÄÄRÄT

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan b alakohta

| Prioriteetti | PERUUTETUT MÄÄRÄT | TAKAISIN PERITYT MÄÄRÄT  (3 6 10 14 16 20 25 29) |
| --- | --- | --- |
| Maksatuspyyntöihin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä | Vastaavat julkiset menot | Maksatuspyyntöihin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä | Vastaavat julkiset menot |
| | (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioriteetti 1 | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 4 | | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (5 8 12 18 22 27 31) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | | | |
| Yhteensä | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| KAIKKI YHTEENSÄ | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Tilivuoden aikana peruutettujen ja takaisin perittyjen määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty |
| 30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| 30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |

Prioriteetti

PERUUTETUT MÄÄRÄT

TAKAISIN PERITYT MÄÄRÄT  (3 6 10 14 16 20 25 29)

Maksatuspyyntöihin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

Vastaavat julkiset menot

Maksatuspyyntöihin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

Vastaavat julkiset menot

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioriteetti 1

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 4

Nuorisotyöllisyysaloite
   (5 8 12 18 22 27 31)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Yhteensä

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

KAIKKI YHTEENSÄ

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Tilivuoden aikana peruutettujen ja takaisin perittyjen määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty

30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU), taulukko on seuraavanlainen:

| Prioriteetti | PERUUTETUT MÄÄRÄT | TAKAISIN PERITYT MÄÄRÄT  (9 13 19 23 28 32) |
| --- | --- | --- |
| | Maksatuspyyntöihin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä | Vastaavat julkiset menot | Maksatuspyyntöihin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä | Vastaavat julkiset menot |
| | (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioriteetti 1 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | | | |
| KAIKKI YHTEENSÄ | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Tilivuoden aikana peruutettujen ja takaisin perittyjen määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty |
| 30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| 30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |

Prioriteetti

PERUUTETUT MÄÄRÄT

TAKAISIN PERITYT MÄÄRÄT  (9 13 19 23 28 32)

Maksatuspyyntöihin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

Vastaavat julkiset menot

Maksatuspyyntöihin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

Vastaavat julkiset menot

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioriteetti 1

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

KAIKKI YHTEENSÄ

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Tilivuoden aikana peruutettujen ja takaisin perittyjen määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty

30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

”LISÄYS 3

TILIVUODEN LOPUN TILANTEEN MUKAISESTI TAKAISIN PERITTÄVÄT MÄÄRÄT

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan b alakohta

| Prioriteetti | Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (3 6 10 14 16 20 25 29)


  (A) | Vastaavat julkiset menot

  (B) |
| --- | --- | --- |
| Prioriteetti 1 | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 4 | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (5 8 12 18 22 27 31) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | |
| Yhteensä | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| | | |
| KAIKKI YHTEENSÄ | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Tilivuoden lopun tilanteen mukaisesti takaisin perittävien määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty |
| 30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| 30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |

Prioriteetti

Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (3 6 10 14 16 20 25 29)

(A)

Vastaavat julkiset menot

(B)

Prioriteetti 1

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 4

Nuorisotyöllisyysaloite
   (5 8 12 18 22 27 31)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Yhteensä

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

KAIKKI YHTEENSÄ

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Tilivuoden lopun tilanteen mukaisesti takaisin perittävien määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty

30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU), taulukko on seuraavanlainen:

| Prioriteetti | Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (9 13 19 23 28 32)


  (A) | Vastaavat julkiset menot

  (B) |
| --- | --- | --- |
| Prioriteetti 1 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | |
| KAIKKI YHTEENSÄ | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Tilivuoden lopun tilanteen mukaisesti takaisin perittävien määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty |
| 30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| 30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |

Prioriteetti

Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (9 13 19 23 28 32)

(A)

Vastaavat julkiset menot

(B)

Prioriteetti 1

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

KAIKKI YHTEENSÄ

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Tilivuoden lopun tilanteen mukaisesti takaisin perittävien määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty

30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

”LISÄYS 4

TILIVUODEN AIKANA ASETUKSEN (EU) N:o 1303/2013 71 ARTIKLAN NOJALLA SUORITETUT TAKAISINPERINNÄT

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan b alakohta

| Prioriteetti | TAKAISIN PERITYT MÄÄRÄT |
| --- | --- |
| Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

  (A) | Vastaavat julkiset menot

  (B) |
| Prioriteetti 1 | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (3 6 10 14 16 20 25 29) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 4 | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | |
| Yhteensä | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| KAIKKI YHTEENSÄ | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> 2 |
| Tilivuoden aikana takaisin perittyjen määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty |
| 30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| 30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |

Prioriteetti

TAKAISIN PERITYT MÄÄRÄT

Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

(A)

Vastaavat julkiset menot

(B)

Prioriteetti 1

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite
   (3 6 10 14 16 20 25 29)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 4

Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Yhteensä

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

KAIKKI YHTEENSÄ

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”> 2

Tilivuoden aikana takaisin perittyjen määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty

30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU), taulukko on seuraavanlainen:

| Prioriteetti | TAKAISIN PERITYT MÄÄRÄT |
| --- | --- |
| Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

  (A) | Vastaavat julkiset menot

  (B) |
| Prioriteetti 1 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | |
| KAIKKI YHTEENSÄ | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Tilivuoden aikana takaisin perittyjen määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty |
| 30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| 30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |

Prioriteetti

TAKAISIN PERITYT MÄÄRÄT

Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

(A)

Vastaavat julkiset menot

(B)

Prioriteetti 1

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

KAIKKI YHTEENSÄ

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Tilivuoden aikana takaisin perittyjen määrien jakautuminen sen tilivuoden mukaan, jona vastaavia menoja koskeva ilmoitus on tehty

30. kesäkuuta 2015 päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

30. kesäkuuta ... päättyvä tilivuosi (yhteensä)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Josta määrät, jotka on korjattu asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

”LISÄYS 5

MÄÄRÄT, JOITA EI SAADA PERITYIKSI TAKAISIN, TILIVUODEN LOPUN TILANNE

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan b alakohta

| Prioriteetti | MÄÄRÄT, JOITA EI SAADA PERITYIKSI TAKAISIN |
| --- | --- |
| Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (3 6 10 14 16 20 25 29)


  (A) | Vastaavat julkiset menot

  (B) | Kommentit (pakollinen)

  (C) |
| Prioriteetti 1 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Prioriteetti 4 | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (5 8 12 18 22 27 31) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| | | | |
| Yhteensä | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| KAIKKI YHTEENSÄ | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |

Prioriteetti

MÄÄRÄT, JOITA EI SAADA PERITYIKSI TAKAISIN

Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (3 6 10 14 16 20 25 29)

(A)

Vastaavat julkiset menot

(B)

Kommentit (pakollinen)

(C)

Prioriteetti 1

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Prioriteetti 2

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Prioriteetti 3

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Prioriteetti 4

Nuorisotyöllisyysaloite
   (5 8 12 18 22 27 31)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Yhteensä

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

KAIKKI YHTEENSÄ

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU), taulukko on seuraavanlainen:

| Prioriteetti | MÄÄRÄT, JOITA EI SAADA PERITYIKSI TAKAISIN |
| --- | --- |
| | Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (9 13 19 23 28 32)


  (A) | Vastaavat julkiset menot

  (B) | Kommentit (pakollinen) |
| Prioriteetti 1 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”S” maxlength=”1500” input=”M”> |
| | | | |
| KAIKKI YHTEENSÄ | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |

Prioriteetti

MÄÄRÄT, JOITA EI SAADA PERITYIKSI TAKAISIN

Tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (9 13 19 23 28 32)

(A)

Vastaavat julkiset menot

(B)

Kommentit (pakollinen)

Prioriteetti 1

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Prioriteetti 2

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

Prioriteetti 3

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”S” maxlength=”1500” input=”M”>

KAIKKI YHTEENSÄ

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

”LISÄYS 6

ASETUKSEN (EU) N:o 1303/2013 41 ARTIKLAN MUKAINEN OHJELMASTA RAHOITUSVÄLINEISIIN MAKSETTUJEN RAHOITUSOSUUKSIEN MÄÄRÄ (OHJELMAN ALUSTA KUMULOITUNEET MÄÄRÄT)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan c alakohta

| | Ohjelmasta rahoitusvälineisiin maksettavat rahoitusosuudet, jotka sisältyvät maksatushakemuksiin | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina maksetut määrät  (3 6 10 14 16 20 25 29) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioriteetti | Rahoitusvälineisiin maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä | Vastaavien julkisten menojen määrä | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina tosiasiallisesti maksettu ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä tai, vakuuksien tapauksessa, sidottu kokonaismäärä  (4 7 11 15 17 21 26 30) | Vastaavien julkisten menojen määrä |
| Prioriteetti 1 | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (5 8 12 18 22 27 31) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 4 | | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (9 13 19 23 28 32) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | | | |
| Yhteensä | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Ohjelmasta rahoitusvälineisiin maksettavat rahoitusosuudet, jotka sisältyvät maksatushakemuksiin

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina maksetut määrät  (3 6 10 14 16 20 25 29)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioriteetti

Rahoitusvälineisiin maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä

Vastaavien julkisten menojen määrä

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina tosiasiallisesti maksettu ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä tai, vakuuksien tapauksessa, sidottu kokonaismäärä  (4 7 11 15 17 21 26 30)

Vastaavien julkisten menojen määrä

Prioriteetti 1

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite
   (5 8 12 18 22 27 31)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 4

Nuorisotyöllisyysaloite
   (9 13 19 23 28 32)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Yhteensä

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU), taulukko on seuraavanlainen:

| | Ohjelmasta rahoitusvälineisiin maksettavat rahoitusosuudet, jotka sisältyvät maksatushakemuksiin | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina maksetut määrät  (24 33) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioriteetti | Rahoitusvälineisiin maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä | Vastaavien julkisten menojen määrä | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina tosiasiallisesti maksettu ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä tai, vakuuksien tapauksessa, sidottu kokonaismäärä  (24 33) | Vastaavien julkisten menojen määrä |
| Prioriteetti 1 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | | | |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Ohjelmasta rahoitusvälineisiin maksettavat rahoitusosuudet, jotka sisältyvät maksatushakemuksiin

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina maksetut määrät  (24 33)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioriteetti

Rahoitusvälineisiin maksettujen ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä

Vastaavien julkisten menojen määrä

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1 kohdan a, b ja d alakohdassa tarkoitettuina tukikelpoisina menoina tosiasiallisesti maksettu ohjelman rahoitusosuuksien kokonaismäärä tai, vakuuksien tapauksessa, sidottu kokonaismäärä  (24 33)

Vastaavien julkisten menojen määrä

Prioriteetti 1

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

”LISÄYS 7

ASETUKSEN (EU) N:o 1303/2013 131 ARTIKLAN 5 KOHDAN MUKAISESTI MAKSETTUJEN VALTIONTUKIENNAKOIDEN MÄÄRÄ (OHJELMAN ALUSTA KUMULOITUNEET MÄÄRÄT)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan c alakohta

| Prioriteetti | Toimenpideohjelmasta ennakkomaksuina maksettu kokonaismäärä  (3 6 10 14 16 20 25 29) | Määrä, joka on katettu tuensaajien tai, jos jäsenvaltio on päättänyt, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla | Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien, tai jos jäsenvaltiot ovat päättäneet, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteetti 1 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 4 | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (5 8 12 18 22 27 31) | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | | |
| Yhteensä | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Prioriteetti

Toimenpideohjelmasta ennakkomaksuina maksettu kokonaismäärä  (3 6 10 14 16 20 25 29)

Määrä, joka on katettu tuensaajien tai, jos jäsenvaltio on päättänyt, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla

Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien, tai jos jäsenvaltiot ovat päättäneet, että tuensaaja on asetuksen (EU) N:o 1303/2013 2 artiklan 10 kohdan a alakohdan mukaisesti tuen myöntävä taho, tukea saavan tahon maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt

(A)

(B)

(C)

Prioriteetti 1

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 4

Nuorisotyöllisyysaloite
   (5 8 12 18 22 27 31)

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Yhteensä

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU), taulukko on seuraavanlainen:

| Prioriteetti | Toimenpideohjelmasta ennakkomaksuina maksettu kokonaismäärä  (9 13 19 23 28 32) | Määrä, joka on katettu tuensaajien kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla | Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteetti 1 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> |
| | | | |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> |

Prioriteetti

Toimenpideohjelmasta ennakkomaksuina maksettu kokonaismäärä  (9 13 19 23 28 32)

Määrä, joka on katettu tuensaajien kolmen vuoden kuluessa ennakon maksamisesta maksamilla menoilla

Määrä, jota ei ole katettu tuensaajien maksamilla menoilla ja jonka osalta kolmen vuoden ajanjakso ei ole vielä päättynyt

(A)

(B)

(C)

Prioriteetti 1

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 2

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Prioriteetti 3

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

”LISÄYS 8

MENOJEN TÄSMÄYTYS

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan d alakohta

| Prioriteetti | Komissiolle toimitettuihin maksatushakemuksiin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (3 6 10 14 16 20 25 29) | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ilmoitetut menot
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | Erotus
   (5 8 12 18 22 27 31) | Kommentit (pakollinen erotuksen tapauksessa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärä | Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden julkisten menojen kokonaismäärä | Todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään viety tukikelpoisten menojen kokonaismäärä, joka on sisällytetty komissiolle esitettyihin maksatushakemuksiin | Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden vastaavien julkisten menojen kokonaismäärä | (E = A-C) | (F = B-D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Prioriteetti 1 | | | | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite

   (9 13 19 23 28 32) | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | | | | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| Prioriteetti 3 | | | | | | | |
| Nuorisotyöllisyysaloite
   (24 33) | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| | | | | | | | |
| Yhteensä | | | | | | | |
| Vähemmän kehittyneet alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| Siirtymäalueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| Kehittyneemmät alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| Nuorisotyöllisyysaloite | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| | | | | | | | |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| Määrät, jotka on korjattu juoksevissa tileissä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | |

Prioriteetti

Komissiolle toimitettuihin maksatushakemuksiin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (3 6 10 14 16 20 25 29)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ilmoitetut menot
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

Erotus
   (5 8 12 18 22 27 31)

Kommentit (pakollinen erotuksen tapauksessa)

Toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden julkisten menojen kokonaismäärä

Todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään viety tukikelpoisten menojen kokonaismäärä, joka on sisällytetty komissiolle esitettyihin maksatushakemuksiin

Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden vastaavien julkisten menojen kokonaismäärä

(E = A-C)

(F = B-D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Prioriteetti 1

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

   (9 13 19 23 28 32)

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Prioriteetti 2

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Prioriteetti 3

Nuorisotyöllisyysaloite
   (24 33)

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Yhteensä

Vähemmän kehittyneet alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Siirtymäalueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kehittyneemmät alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Syrjäisimmät alueet ja pohjoisen harvaan asutut alueet

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Nuorisotyöllisyysaloite

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Määrät, jotka on korjattu juoksevissa tileissä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

Mallia mukautetaan automaattisesti ohjelman CCI-koodin tai muiden osatekijöiden perusteella. Esimerkiksi sellaisten ohjelmien osalta, joihin ei sisälly alueluokkia (tapauksen mukaan koheesiorahasto, Euroopan alueellinen yhteistyö, Euroopan meri- ja kalatalousrahasto, Euroopan naapuruusvälineen ja liittymistä valmistelevan tukivälineen osuus Euroopan alueelliseen yhteistyöhön tai nuorisotyöllisyysaloitteen toimenpideohjelma ilman teknistä apua, EAKR/RECT-EU, ESR/REACT-EU ja nuorisotyöllisyysaloite/REACT-EU), taulukko on seuraavanlainen:

| Prioriteetti | Komissiolle toimitettuihin maksatushakemuksiin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (34) | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ilmoitetut menot  (35) | Erotus
   (36) | Kommentit (pakollinen erotuksen tapauksessa) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärä | Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden julkisten menojen kokonaismäärä | Todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään viety tukikelpoisten menojen kokonaismäärä, joka on sisällytetty komissiolle esitettyihin maksatushakemuksiin | Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden vastaavien julkisten menojen kokonaismäärä | (E = A-C) | (F = B-D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Prioriteetti 1 | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| Prioriteetti 2 | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”S” maxlength=”500” input=”M”> |
| | | | | | | | |
| Kaikki yhteensä | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | <type=”Cu” input=”G”> | |
| Määrät, jotka on korjattu juoksevissa tileissä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella | <type=”Cu” input=”M”> | <type=”Cu” input=”M”> | |

Prioriteetti

Komissiolle toimitettuihin maksatushakemuksiin sisältyvien tukikelpoisten menojen kokonaismäärä  (34)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 137 artiklan 1 kohdan a alakohdan mukaisesti ilmoitetut menot  (35)

Erotus
   (36)

Kommentit (pakollinen erotuksen tapauksessa)

Toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärä

Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden julkisten menojen kokonaismäärä

Todentamisviranomaisen kirjanpitojärjestelmään viety tukikelpoisten menojen kokonaismäärä, joka on sisällytetty komissiolle esitettyihin maksatushakemuksiin

Toimien toteuttamisesta aiheutuneiden vastaavien julkisten menojen kokonaismäärä

(E = A-C)

(F = B-D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Prioriteetti 1

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Prioriteetti 2

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”S” maxlength=”500” input=”M”>

Kaikki yhteensä

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

<type=”Cu” input=”G”>

Määrät, jotka on korjattu juoksevissa tileissä asetuksen (EU) N:o 1303/2013 127 artiklan 1 kohdan mukaisten toimia koskevien tarkastusten perusteella

<type=”Cu” input=”M”>

<type=”Cu” input=”M”>

---

(1)  Jos ohjelmaan liittyy useampi kuin yksi rahasto, kutakin rahastoa koskeva tilitys olisi lähetettävä erikseen. Nuorisotyöllisyysaloitteen osalta tilinpäätös sisältää sekä nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan että sitä vastaavan ESR:n tuen. Tämän liitteen taulukoissa esitetään tarvittaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jakautuminen (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 a artikla) eli EAKR:n, ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen REACT-EU-määrärahat).

1

(2)  Selitykset:

2

| | Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boolen syöte, Cu = rahayksikkö. |
| --- | --- |

Tyyppi: N = numero, D = päiväys, S = merkkijono, C = rastittava ruutu, P = prosenttiosuus, B = Boolen syöte, Cu = rahayksikkö.

| | Syöttötapa: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa. |
| --- | --- |

Syöttötapa: M = manuaalinen, S = valinta, G = järjestelmä tuottaa.

(3)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön osana prioriteettia asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti. Sarakkeen C maksuihin sisältyvät nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha ja sitä vastaava ESR:n tuki.

3

(4)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön erityisenä prioriteettina asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti. Sarakkeen C maksuihin sisältyvät nuorisotyöllisyysaloitteen erityismääräraha ja sitä vastaava ESR:n tuki.

4

(5)  Tämän liitteen taulukoissa esitetään tarvittaessa REACT-EU-välineen määrärahojen jakautuminen (asetuksen (EU) N:o 1303/2013 92 a artikla) eli EAKR:n, ESR:n ja nuorisotyöllisyysaloitteen REACT-EU-määrärahat).

5

(6)  Asetuksen (EU) N:o 1303/2013 71 artiklan mukaisesti takaisin perittyjä määriä ei oteta huomioon (ks. lisäys 4).

6

(7)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön osana prioriteettia asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti.

7

(8)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön erityisenä prioriteettina asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti.

8

(9)  Katso alaviite 66.

9

(10)  Myös asetuksen (EU) N:o 1303/2013 71 artiklan mukaisesti takaisin perittävät menot.

10

(11)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön osana prioriteettia asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti.

11

(12)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön erityisenä prioriteettina asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti.

12

(13)  Katso alaviite 70.

13

(14)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön osana prioriteettia asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti.

14

(15)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön erityisenä prioriteettina asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti.

15

(16)  Myös asetuksen (EU) N:o 1303/2013 71 artiklan mukaiset julkiset menot, joita ei saada perityiksi takaisin.

16

(17)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön osana prioriteettia asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti.

17

(18)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön erityisenä prioriteettina asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti.

18

(19)  Katso alaviite 76.

19

(20)  Ohjelmaa suljettaessa tukikelpoisten menojen on oltava asetuksen (EU) N:o 1303/2013 42 artiklan 1, 2 ja 3 kohdan mukaisia.

20

(21)  Katso alaviite 80.

21

(22)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön osana prioriteettia asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti. Kattaa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

22

(23)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön erityisenä prioriteettina asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti. Kattaa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

23

(24)  Katso alaviite 80.

24

(25)  Tämä määrä sisältyy toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärään maksatushakemuksessa mainitulla tavalla. Valtiontuki on luonteeltaan julkista menoa, joten tämä kokonaismäärä on sama kuin julkisten menojen määrä.

25

(26)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön osana prioriteettia asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti. Kattaa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

26

(27)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön erityisenä prioriteettina asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti. Kattaa nuorisotyöllisyysaloitteen erityismäärärahan ja sitä vastaavan ESR:n tuen.

27

(28)  Tämä määrä sisältyy toimien toteuttamisesta tuensaajille aiheutuneiden ja maksettujen tukikelpoisten menojen kokonaismäärään maksatushakemuksessa mainitulla tavalla. Valtiontuki on luonteeltaan julkista menoa, joten tämä kokonaismäärä on sama kuin julkisten menojen määrä.

28

(29)  Täytetään automaattisesti asetuksen (EU) N:o 1303/2013 135 artiklan 2 kohdan mukaisten välimaksua koskevien lopullisten maksupyyntöjen perusteella.

29

(30)  Täytetään automaattisesti lisäyksen I perusteella.

30

(31)  Lasketaan automaattisesti.

31

(32)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön osana prioriteettia asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti.

32

(33)  Nuorisotyöllisyysaloite pannaan täytäntöön erityisenä prioriteettina asetuksen (EU) N:o 1304/2013 18 artiklan mukaisesti.

33

(34)  Katso alaviite 90.

34

(35)  Katso alaviite 91.

35

(36)  Katso alaviite 92.

36

---

| 12.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/147 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/147

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/438,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 184/2014 muuttamisesta uuden temaattisen tavoitteen lisäämiseksi Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukitoimien luokkia koskevaan nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 (1) ja erityisesti sen 8 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 184/2014 (2) liitteessä vahvistetaan Euroopan aluekehitysrahastosta tuettavien Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukitoimien luokkia koskeva nimikkeistö. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 184/2014 (2) liitteessä vahvistetaan Euroopan aluekehitysrahastosta tuettavien Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukitoimien luokkia koskeva nimikkeistö.

| (2) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2221 (4), 92 b artiklan 9 kohdassa vahvistetaan uusi temaattinen tavoite ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, jonka puitteissa Euroopan unionin elpymisvälineen lisämäärärahat myönnetään. Kyseisen temaattisen tavoitteen lisäämisen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 184/2014 liitteessä olevaa taulukkoa 5 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (3), sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2221 (4), 92 b artiklan 9 kohdassa vahvistetaan uusi temaattinen tavoite ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, jonka puitteissa Euroopan unionin elpymisvälineen lisämäärärahat myönnetään. Kyseisen temaattisen tavoitteen lisäämisen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 184/2014 liitteessä olevaa taulukkoa 5 olisi muutettava.

| (3) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 184/2014 liitteessä olevaan taulukkoon 5 rivi seuraavasti:

| ”13 | – Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”. |
| --- | --- |

”13

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2021.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 259.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 184/2014, annettu 25 päivänä helmikuuta 2014, jäsenvaltioiden ja komission väliseen sähköiseen tiedonvaihtojärjestelmään sovellettavien ehtojen ja edellytysten vahvistamisesta Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 nojalla sekä Euroopan aluekehitysrahastosta tuettavien Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen mukaisten tukitoimien luokkia koskevan nimikkeistön hyväksymisestä Euroopan alueellinen yhteistyö -tavoitteen tukemista Euroopan aluekehitysrahastosta koskevista erityissäännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1299/2013 nojalla (EUVL L 57, 27.2.2014, s. 7).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 1303/2013, annettu 17. päivänä joulukuuta 2013, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta (EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320).

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2221, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 30).

4

---

| 12.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/149 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/149

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/439,

annettu 3 päivänä maaliskuuta 2021,

täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 muuttamisesta uuden temaattisen tavoitteen lisäämiseksi EAKR:stä, ESR:stä ja koheesiorahastosta tuettavien Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen tukitoimien luokkia koskevaan nimikkeistöön

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä sekä neuvoston asetuksen (EY) N:o 1083/2006 kumoamisesta 17 päivänä joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 (1) ja erityisesti sen 96 artiklan 2 kohdan toisen alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 (2) liitteessä I vahvistetaan Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta ja koheesiorahastosta tuettavien Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen tukitoimien luokkia koskeva nimikkeistö. |
| --- | --- |

(1)

Komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 (2) liitteessä I vahvistetaan Euroopan aluekehitysrahastosta, Euroopan sosiaalirahastosta ja koheesiorahastosta tuettavien Investoinnit kasvuun ja työpaikkoihin -tavoitteen tukitoimien luokkia koskeva nimikkeistö.

| (2) | Asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2221 (3), 92 b artiklan 9 kohdassa vahvistetaan uusi temaattinen tavoite ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, jonka puitteissa Euroopan unionin elpymisvälineen lisämäärärahat myönnetään. Kyseisen temaattisen tavoitteen lisäämisen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 liitteessä I olevaa taulukkoa 5 olisi muutettava. |
| --- | --- |

(2)

Asetuksen (EU) N:o 1303/2013, sellaisena kuin se on muutettuna Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksella (EU) 2020/2221 (3), 92 b artiklan 9 kohdassa vahvistetaan uusi temaattinen tavoite ”Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”, jonka puitteissa Euroopan unionin elpymisvälineen lisämäärärahat myönnetään. Kyseisen temaattisen tavoitteen lisäämisen vuoksi täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 liitteessä I olevaa taulukkoa 5 olisi muutettava.

| (3) | Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä. |
| --- | --- |

(3)

Tässä asetuksessa säädettyjen toimenpiteiden ripeän soveltamisen varmistamiseksi tämän asetuksen olisi tultava voimaan sitä päivää seuraavana päivänä, jona se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

| (4) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(4)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat Euroopan rakenne- ja investointirahastojen yhteensovittamisesta vastaavan komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Lisätään täytäntöönpanoasetuksen (EU) N:o 215/2014 liitteessä I olevaan taulukkoon 5 rivi seuraavasti:

| ”13 | – Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”. |
| --- | --- |

”13

– Covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistäminen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustaminen”.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 3 päivänä maaliskuuta 2021.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 347, 20.12.2013, s. 320.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 215/2014, annettu 7 päivänä maaliskuuta 2014, Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa, Euroopan maaseudun kehittämisen maatalousrahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yhteisistä säännöksistä sekä Euroopan aluekehitysrahastoa, Euroopan sosiaalirahastoa, koheesiorahastoa ja Euroopan meri- ja kalatalousrahastoa koskevista yleisistä säännöksistä annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 1303/2013 täytäntöönpanosäännöistä ilmastonmuutokseen liittyvien tavoitteiden tukimenetelmien, tuloskehyksen välitavoitteiden ja tavoitteiden määrittelyn sekä Euroopan rakenne- ja investointirahastojen tukitoimiluokkia koskevan nimikkeistön osalta (EUVL L 69, 8.3.2014, s. 65).

2

(3)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2020/2221, annettu 23 päivänä joulukuuta 2020, asetuksen (EU) N:o 1303/2013 muuttamisesta lisämäärärahojen ja toteuttamisjärjestelyjen osalta tuen antamiseksi covid-19-pandemian ja sen sosiaalisten seurausten aiheuttaman kriisin vahinkojen korjaamisen edistämiseen sekä talouden vihreän, digitaalisen ja palautumiskykyä tukevan elpymisen pohjustamiseen (REACT-EU-väline) (EUVL L 437, 28.12.2020, s. 30).

3

---

| 12.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/151 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/151

---

KOMISSION ASETUS (EU) 2021/440,

annettu 8 päivänä maaliskuuta 2021,

Portugalin lipun alla purjehtivien alusten pohjoisen kannan valkotonnikalan kalastuksen kieltämisestä Atlantin valtamerellä linjan 5° N pohjoispuolella

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon unionin valvontajärjestelmästä, jonka tarkoituksena on varmistaa yhteisen kalastuspolitiikan sääntöjen noudattaminen, 20 päivänä marraskuuta 2009 annetun neuvoston asetuksen (EY) N:o 1224/2009 (1) ja erityisesti sen 36 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvoston asetuksessa (EU) 2020/123 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2020. |
| --- | --- |

(1)

Neuvoston asetuksessa (EU) 2020/123 (2) säädetään kiintiöistä vuodeksi 2020.

| (2) | Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan Portugalin lipun alla purjehtivien tai Portugalissa rekisteröityjen alusten pohjoisen kannan valkotonnikalan saaliit Atlantin valtamerellä, linjan 5° N pohjoispuolella, ovat täyttäneet vuodeksi 2020 myönnetyn kiintiön. |
| --- | --- |

(2)

Komissiolle toimitettujen tietojen mukaan Portugalin lipun alla purjehtivien tai Portugalissa rekisteröityjen alusten pohjoisen kannan valkotonnikalan saaliit Atlantin valtamerellä, linjan 5° N pohjoispuolella, ovat täyttäneet vuodeksi 2020 myönnetyn kiintiön.

| (3) | Sen vuoksi on tarpeen kieltää tietyt kyseistä kantaa koskevat kalastustoimet, |
| --- | --- |

(3)

Sen vuoksi on tarpeen kieltää tietyt kyseistä kantaa koskevat kalastustoimet,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Kiintiön täyttyminen

Tämän asetuksen liitteessä tarkoitetun, Portugalille vuodeksi 2020 myönnetyn pohjoisen kannan valkotonnikalaa Atlantin valtamerellä, linjan 5° N pohjoispuolella, koskevan kalastuskiintiön katsotaan täyttyneen mainitussa liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen.

2 artikla

Kiellot

Kielletään Portugalin lipun alla purjehtivilta tai Portugalissa rekisteröidyiltä aluksilta 1 artiklassa tarkoitetun kannan kalastus liitteessä vahvistetusta päivästä alkaen. Erityisesti kielletään näillä aluksilla pyydettyjen kyseiseen kantaan kuuluvien kalojen aluksella pitäminen, siirtäminen, jälleenlaivaaminen ja purkaminen mainitun päivän jälkeen.

3 artikla

Voimaantulo

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 8 päivänä maaliskuuta 2021.

Komission puolesta,

puheenjohtajan nimissä

Virginijus SINKEVIČIUS

Komission jäsen

---

(1)  
  EUVL L 343, 22.12.2009, s. 1.

1

(2)  Neuvoston asetus (EU) 2020/123, annettu 27 päivänä tammikuuta 2020, unionin vesillä ja unionin kalastusaluksiin tietyillä unionin ulkopuolisilla vesillä sovellettavien tiettyjen kalakantojen ja kalakantaryhmien kalastusmahdollisuuksien vahvistamisesta vuodeksi 2020 (EUVL L 25, 30.1.2020, s. 1).

2

---

LIITE

| Nro | 40/TQ123 |
| --- | --- |
| Jäsenvaltio | Portugali |
| Kanta | ALB/AN05N |
| Laji | Pohjoisen kannan valkotonnikala (Thunnus alalunga) |
| Alue | Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella |
| Kalastuksen lopettamisen päivämäärä | 24.12.2020 |

Nro

40/TQ123

Jäsenvaltio

Portugali

Kanta

ALB/AN05N

Laji

Pohjoisen kannan valkotonnikala (Thunnus alalunga)

Alue

Atlantin valtameri linjan 5° N pohjoispuolella

Kalastuksen lopettamisen päivämäärä

24.12.2020

---

| 12.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/154 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/154

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/441,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2021,

lopullisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon polkumyynnillä muista kuin Euroopan unionin jäsenvaltioista tapahtuvalta tuonnilta suojautumisesta 8 päivänä kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2016/1036 (1), jäljempänä ’perusasetus’, ja erityisesti sen 11 artiklan 2 kohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

1.   MENETTELY

MENETTELY

1.1   Voimassa olevat toimenpiteet

Voimassa olevat toimenpiteet

| (1) | Neuvosto otti heinäkuussa 2002 asetuksella (EY) N:o 1339/2002 (2) käyttöön 21 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja 18,3 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto otti heinäkuussa 2002 asetuksella (EY) N:o 1339/2002 (2) käyttöön 21 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Kiinan kansantasavallasta, jäljempänä ’Kiina’, peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja 18,3 prosentin suuruisen lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa, jäljempänä ’alkuperäinen tutkimus’.

2

| (2) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1338/2002 (3) käyttöön 7,1 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa. |
| --- | --- |

(2)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1338/2002 (3) käyttöön 7,1 prosentin suuruisen lopullisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa.

3

| (3) | Komissio hyväksyi päätöksellä 2002/611/EY (4) Intiasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta hintasitoumustarjouksen, jonka esitti intialainen vientiä harjoittava tuottaja Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd, jäljempänä ’Kokan’. |
| --- | --- |

(3)

Komissio hyväksyi päätöksellä 2002/611/EY (4) Intiasta peräisin olevaan tuontiin kohdistuvien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta hintasitoumustarjouksen, jonka esitti intialainen vientiä harjoittava tuottaja Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd, jäljempänä ’Kokan’.

4

| (4) | Neuvosto korotti helmikuussa 2004 asetuksella (EY) N:o 236/2004 (5) Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin 21 prosentista 33,7 prosenttiin absorptiotutkimuksen jälkeen. |
| --- | --- |

(4)

Neuvosto korotti helmikuussa 2004 asetuksella (EY) N:o 236/2004 (5) Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavan lopullisen polkumyyntitullin 21 prosentista 33,7 prosenttiin absorptiotutkimuksen jälkeen.

5

| (5) | Komissio kumosi maaliskuussa 2004 päätöksellä 2004/255/EY (6) päätöksen 2002/611/EY, kun Kokan peruutti vapaaehtoisesti sitoumuksensa. |
| --- | --- |

(5)

Komissio kumosi maaliskuussa 2004 päätöksellä 2004/255/EY (6) päätöksen 2002/611/EY, kun Kokan peruutti vapaaehtoisesti sitoumuksensa.

6

| (6) | Komissio hyväksyi päätöksellä 2006/37/EY (7) Intiasta tulevaan tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta uuden hintasitoumustarjouksen, jonka Kokan esitti. Asetuksia (EY) N:o 1338/2002 ja (EY) N:o 1339/2002 muutettiin tämän vuoksi asetuksella (EY) N:o 123/2006 (8). |
| --- | --- |

(6)

Komissio hyväksyi päätöksellä 2006/37/EY (7) Intiasta tulevaan tuontiin sovellettavien polkumyynti- ja tasoitustoimenpiteiden osalta uuden hintasitoumustarjouksen, jonka Kokan esitti. Asetuksia (EY) N:o 1338/2002 ja (EY) N:o 1339/2002 muutettiin tämän vuoksi asetuksella (EY) N:o 123/2006 (8).

7

8

| (7) | Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1000/2008 (9) käyttöön Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa polkumyyntitullit toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella. Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1010/2008 (10) käyttöön Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa lopullisen tasoitustullin ja muutti Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevan polkumyyntitullin tasoa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun perusteella. |
| --- | --- |

(7)

Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1000/2008 (9) käyttöön Kiinasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa polkumyyntitullit toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun perusteella. Neuvosto otti asetuksella (EY) N:o 1010/2008 (10) käyttöön Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa lopullisen tasoitustullin ja muutti Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevan polkumyyntitullin tasoa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja välivaiheen tarkastelun perusteella.

9

10

| (8) | Komissio otti asetuksella (EU) N:o 1346/2014 (11) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja kumosi lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. Komissio kumosi asetuksella (EU) N:o 1347/2014 (12) väliaikaisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. |
| --- | --- |

(8)

Komissio otti asetuksella (EU) N:o 1346/2014 (11) käyttöön lopullisen polkumyyntitullin Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja kumosi lopullisen polkumyyntitullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen. Komissio kumosi asetuksella (EU) N:o 1347/2014 (12) väliaikaisen tasoitustullin Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen.

11

12

1.2   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelupyyntö

| (9) | Julkaistuaan ilmoituksen (13) Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä komissio vastaanotti 19. syyskuuta 2019 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön panna vireille näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Bondalti Chemicals SA, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’Bondalti’, joka on ainoa sulfaniilihapon tuottaja unionissa ja muodostaa siten 100 prosenttia unionin tuotannosta. |
| --- | --- |

(9)

Julkaistuaan ilmoituksen (13) Kiinasta tulevaan tuontiin sovellettavien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon lähestyvästä päättymisestä komissio vastaanotti 19. syyskuuta 2019 perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen pyynnön panna vireille näiden toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu. Pyynnön esitti Bondalti Chemicals SA, jäljempänä ’pyynnön esittäjä’ tai ’Bondalti’, joka on ainoa sulfaniilihapon tuottaja unionissa ja muodostaa siten 100 prosenttia unionin tuotannosta.

13

| (10) | Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(10)

Pyyntö perustui siihen, että toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi todennäköisesti polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen ja unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen tai toistumiseen.

1.3   Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepano

| (11) | Kun komissio oli todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2019Euroopan unionin virallisessa lehdessä (14) julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta. |
| --- | --- |

(11)

Kun komissio oli todennut, että oli olemassa riittävä näyttö toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun panemiseksi vireille, se ilmoitti 18 päivänä joulukuuta 2019Euroopan unionin virallisessa lehdessä (14) julkaistulla ilmoituksella, jäljempänä ’vireillepanoilmoitus’, perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun vireillepanosta.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

14

1.4   Tutkimus

Tutkimus

1.4.1   Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso ja tarkastelujakso

| (12) | Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän lokakuuta 2018 ja 30 päivän syyskuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä kehityssuuntia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2016 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’. |
| --- | --- |

(12)

Polkumyynnin jatkumista tai toistumista koskeva tutkimus kattaa 1 päivän lokakuuta 2018 ja 30 päivän syyskuuta 2019 välisen ajanjakson, jäljempänä ’tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso’. Vahingon jatkumisen tai toistumisen todennäköisyyden arvioinnin kannalta merkittäviä kehityssuuntia tarkasteltiin kaudella, joka ulottui 1 päivästä tammikuuta 2016 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun, jäljempänä ’tarkastelujakso’.

1.4.2   Asianomaiset osapuolet

Asianomaiset osapuolet

| (13) | Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan. |
| --- | --- |

(13)

Vireillepanoilmoituksessa komissio pyysi asianomaisia osapuolia ottamaan siihen yhteyttä tutkimukseen osallistumista varten. Lisäksi komissio ilmoitti tiedossa oleville vientiä harjoittaville tuottajille, Kiinan viranomaisille sekä tiedossa oleville tuojille ja käyttäjille tutkimuksen vireillepanosta ja kehotti niitä osallistumaan.

| (14) | Yksikään osapuoli ei ilmoittautunut. |
| --- | --- |

(14)

Yksikään osapuoli ei ilmoittautunut.

| (15) | Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa. |
| --- | --- |

(15)

Asianomaisilla osapuolilla oli mahdollisuus esittää huomautuksia tutkimuksen vireillepanosta ja pyytää kuulemista komission ja/tai kauppaan liittyvissä menettelyissä kuulemisesta vastaavan neuvonantajan kanssa.

| (16) | Komission tai neuvonantajan kanssa ei järjestetty kuulemisia. |
| --- | --- |

(16)

Komission tai neuvonantajan kanssa ei järjestetty kuulemisia.

1.4.3   Otanta

Otanta

1.4.3.1   Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia koskeva otanta

| (17) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen. Tiedossa ei ollut vientiä harjoittavien tuottajien järjestöjä, eikä yksikään järjestö ilmoittautunut. |
| --- | --- |

(17)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia tiedossa olevia Kiinassa toimivia vientiä harjoittavia tuottajia toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. Lisäksi komissio pyysi Kiinan kansantasavallan edustustoa Euroopan unionissa ilmoittamaan muista mahdollisista vientiä harjoittavista tuottajista, jotka saattaisivat olla kiinnostuneita osallistumaan tutkimukseen. Tiedossa ei ollut vientiä harjoittavien tuottajien järjestöjä, eikä yksikään järjestö ilmoittautunut.

| (18) | Yksikään kiinalainen yritys ei ilmoittautunut. |
| --- | --- |

(18)

Yksikään kiinalainen yritys ei ilmoittautunut.

| (19) | Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille (15), että se aikoi käyttää perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja tarkastellessaan polkumyyntituonnin jatkumista tai toistumista. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet. |
| --- | --- |

(19)

Komissio ilmoitti Kiinan viranomaisille (15), että se aikoi käyttää perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja tarkastellessaan polkumyyntituonnin jatkumista tai toistumista. Kiinan viranomaiset eivät vastanneet.

15

1.4.3.2   Etuyhteydettömiä tuojia koskeva otanta

| (20) | Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia tai niiden puolesta toimivia edustajia, myös niitä, jotka eivät toimineet yhteistyössä tämän tarkastelun kohteena olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa, ilmoittautumaan ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot. |
| --- | --- |

(20)

Pystyäkseen päättämään otannan tarpeellisuudesta ja tarvittaessa valitsemaan otoksen komissio pyysi kaikkia etuyhteydettömiä tuojia tai niiden puolesta toimivia edustajia, myös niitä, jotka eivät toimineet yhteistyössä tämän tarkastelun kohteena olevien toimenpiteiden käyttöönottoon johtaneessa tutkimuksessa, ilmoittautumaan ja toimittamaan vireillepanoilmoituksessa mainitut tiedot.

| (21) | Yksikään tuoja ei ilmoittautunut. |
| --- | --- |

(21)

Yksikään tuoja ei ilmoittautunut.

1.4.4   Kyselylomakkeeseen annetut vastaukset ja tietojen tarkastaminen

Kyselylomakkeeseen annetut vastaukset ja tietojen tarkastaminen

| (22) | Komissio asetti verkossa saataville vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuottajille ja etuyhteydettömille tuojille tarkoitetut kyselylomakkeet. |
| --- | --- |

(22)

Komissio asetti verkossa saataville vientiä harjoittaville tuottajille, unionin tuottajille ja etuyhteydettömille tuojille tarkoitetut kyselylomakkeet.

| (23) | Kyselyvastaus saatiin vain ainoalta unionin tuottajalta. |
| --- | --- |

(23)

Kyselyvastaus saatiin vain ainoalta unionin tuottajalta.

| (24) | Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa. |
| --- | --- |

(24)

Komissio lähetti Kiinan kansantasavallan viranomaisille, jäljempänä ’Kiinan viranomaiset’, kyselylomakkeen, joka koski perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymistä Kiinassa.

| (25) | Komissio pyrki tarkistamaan kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista. |
| --- | --- |

(25)

Komissio pyrki tarkistamaan kaikki tarpeellisiksi katsomansa tiedot sen määrittämiseksi, onko polkumyynnin ja vahingon jatkuminen tai toistuminen todennäköistä ja mikä on unionin edun mukaista.

| (26) | Komissio päätti keskeyttää koronaviruspandemian vuoksi kaiken muun kuin välttämättömän matkustamisen ja ilmoitti tästä asianomaisille osapuolille (16). Seuraavien osapuolten kyselylomakkeessa toimittamat tiedot ristiintarkastettiin etätarkastuksena:
  Unionin tuottaja:






  — | Bondalti Chemicals SA. |
| --- | --- | --- |

(26)

Komissio päätti keskeyttää koronaviruspandemian vuoksi kaiken muun kuin välttämättömän matkustamisen ja ilmoitti tästä asianomaisille osapuolille (16). Seuraavien osapuolten kyselylomakkeessa toimittamat tiedot ristiintarkastettiin etätarkastuksena:

16

Unionin tuottaja:

—

Bondalti Chemicals SA.

1.4.5   Tietojen esittäminen

Tietojen esittäminen

| (27) | Koska unionin tuotannonala koostuu vain yhdestä tuottajasta, jotkin tässä asetuksessa esitetyt luvut annetaan vaihteluväleinä luottamuksellisuussyistä. |
| --- | --- |

(27)

Koska unionin tuotannonala koostuu vain yhdestä tuottajasta, jotkin tässä asetuksessa esitetyt luvut annetaan vaihteluväleinä luottamuksellisuussyistä.

1.4.6   Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

Menettely normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti

| (28) | Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella. Saadakseen tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia. |
| --- | --- |

(28)

Koska tutkimusta vireille pantaessa oli käytettävissä riittävästi näyttöä, joka viittasi Kiinan osalta perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymiseen, komissio pani tutkimuksen vireille perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan perusteella. Saadakseen tiedot, joita se pitää tarpeellisina tutkimukselleen väitettyjen merkittävien vääristymien osalta, komissio lähetti kyselylomakkeen Kiinan viranomaisille. Lisäksi komissio pyysi vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa kaikkia asianomaisia osapuolia esittämään näkökantansa, toimittamaan tietoja ja esittämään asiaa tukevaa näyttöä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta 37 päivän kuluessa vireillepanoilmoituksen julkaisemisesta Euroopan unionin virallisessa lehdessä. Kiinan viranomaisilta ei saatu vastausta kyselylomakkeeseen, eikä perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisesta saatu huomautuksia.

Euroopan unionin virallisessa lehdessä

| (29) | Vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa komissio täsmensi myös, että käytettävissä olevan näytön perusteella se oli valinnut alustavasti Intian asianmukaiseksi lähteeksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti voidakseen määrittää vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvan normaaliarvon. Komissio totesi tutkivansa myös muita mahdollisia lähteitä. |
| --- | --- |

(29)

Vireillepanoilmoituksen 5.3.2 kohdassa komissio täsmensi myös, että käytettävissä olevan näytön perusteella se oli valinnut alustavasti Intian asianmukaiseksi lähteeksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisesti voidakseen määrittää vääristymättömiin hintoihin tai vertailuarvoihin perustuvan normaaliarvon. Komissio totesi tutkivansa myös muita mahdollisia lähteitä.

| (30) | Komissio ilmoitti 7 päivänä toukokuuta 2020 ensimmäisellä muistiolla, jäljempänä ’7 päivänä toukokuuta päivätty muistio’, asianomaisille osapuolille niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita sulfaniilihapon tuotannossa käytetään. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio vahvisti aikeensa valita Intia asianmukaiseksi lähteeksi. Ainoastaan pyynnön esittäjältä saatiin huomautuksia 7 päivänä toukokuuta päivätystä muistiosta. |
| --- | --- |

(30)

Komissio ilmoitti 7 päivänä toukokuuta 2020 ensimmäisellä muistiolla, jäljempänä ’7 päivänä toukokuuta päivätty muistio’, asianomaisille osapuolille niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Kyseisessä muistiossa komissio esitti luettelon kaikista tuotannontekijöistä, kuten raaka-aineista, työvoimasta ja energiasta, joita sulfaniilihapon tuotannossa käytetään. Vääristymättömien hintojen tai vertailuarvojen valintaa ohjaavien kriteerien perusteella komissio vahvisti aikeensa valita Intia asianmukaiseksi lähteeksi. Ainoastaan pyynnön esittäjältä saatiin huomautuksia 7 päivänä toukokuuta päivätystä muistiosta.

| (31) | Komissio ilmoitti 25 päivänä syyskuuta 2020 toisella muistiolla, jäljempänä ’25 päivänä syyskuuta päivätty muistio’, asianomaisille osapuolille niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen, ja vahvisti Intian valinnan asianmukaiseksi lähteeksi. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton yrityksen Aarti, joka on Intiassa toimiva tuottaja, käytettävissä olevien tietojen perusteella. Pyynnön esittäjän toimittamia huomautuksia tarkasteltiin. Toisesta muistiosta ei saatu huomautuksia. |
| --- | --- |

(31)

Komissio ilmoitti 25 päivänä syyskuuta 2020 toisella muistiolla, jäljempänä ’25 päivänä syyskuuta päivätty muistio’, asianomaisille osapuolille niistä lähteistä, joita se aikoi käyttää normaaliarvon määrittämiseen, ja vahvisti Intian valinnan asianmukaiseksi lähteeksi. Se myös ilmoitti asianomaisille osapuolille aikovansa vahvistaa myynti-, yleis- ja hallintokustannukset sekä voiton yrityksen Aarti, joka on Intiassa toimiva tuottaja, käytettävissä olevien tietojen perusteella. Pyynnön esittäjän toimittamia huomautuksia tarkasteltiin. Toisesta muistiosta ei saatu huomautuksia.

1.4.7   Myöhempi menettely

Myöhempi menettely

| (32) | Komissio ilmoitti 14 päivänä joulukuuta 2020 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullit. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä. Pyynnön esittäjä toimitti komission päätelmiä tukevia huomautuksia. |
| --- | --- |

(32)

Komissio ilmoitti 14 päivänä joulukuuta 2020 niistä olennaisista tosiasioista ja huomioista, joiden perusteella se aikoi pitää voimassa polkumyyntitullit. Kaikille osapuolille annettiin määräaika, johon mennessä niillä oli mahdollisuus esittää huomautuksensa päätelmistä. Pyynnön esittäjä toimitti komission päätelmiä tukevia huomautuksia.

2.   TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

TARKASTELUN KOHTEENA OLEVA TUOTE JA SAMANKALTAINEN TUOTE

2.1   Tarkastelun kohteena oleva tuote

Tarkastelun kohteena oleva tuote

| (33) | Tämän tarkastelun kohteena (17) on Kiinasta peräisin oleva sulfaniilihappo ja sen suolat, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodit 2921420040, 2921420060 ja 2921420061), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’. Tähän sisältyvät:






  — | sulfaniilihappo puhdistettuna tai teknisenä laatuna, jauheena tai liuoksena, ja |
| --- | --- | --- |

(33)

Tämän tarkastelun kohteena (17) on Kiinasta peräisin oleva sulfaniilihappo ja sen suolat, joka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodit 2921420040, 2921420060 ja 2921420061), jäljempänä ’tarkastelun kohteena oleva tuote’. Tähän sisältyvät:

17

—

sulfaniilihappo puhdistettuna tai teknisenä laatuna, jauheena tai liuoksena, ja

| — | sulfaniilihapon suolat puhdistettuna tai teknisenä laatuna, jauheena tai liuoksena, jotka on saatu käsittelemällä sulfaniilihappoliuosta natriumhydroksidilla, kaliumhydroksidilla tai kalsiumhydroksidilla (tai oksidilla), mistä saadaan tulokseksi






  — | natriumsulfanilaattia, |
| --- | --- | --- |

—

sulfaniilihapon suolat puhdistettuna tai teknisenä laatuna, jauheena tai liuoksena, jotka on saatu käsittelemällä sulfaniilihappoliuosta natriumhydroksidilla, kaliumhydroksidilla tai kalsiumhydroksidilla (tai oksidilla), mistä saadaan tulokseksi

—

natriumsulfanilaattia,

| — | kaliumsulfanilaattia tai |
| --- | --- |

—

kaliumsulfanilaattia tai

| — | kalsiumsulfanilaattia. |
| --- | --- |

—

kalsiumsulfanilaattia.

| (34) | Sulfaniilihappoa käytetään raaka-aineena optisten kirkasteiden, betonin lisäaineiden, elintarvikevärien ja erityisväriaineiden tuotannossa sekä lääketeollisuudessa. |
| --- | --- |

(34)

Sulfaniilihappoa käytetään raaka-aineena optisten kirkasteiden, betonin lisäaineiden, elintarvikevärien ja erityisväriaineiden tuotannossa sekä lääketeollisuudessa.

2.2   Samankaltainen tuote

Samankaltainen tuote

| (35) | Alkuperäisen tutkimuksen ja myöhempien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevien tarkastelujen tavoin tässä tarkastelussa vahvistettiin, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:






  — | tarkastelun kohteena oleva tuote; |
| --- | --- | --- |

(35)

Alkuperäisen tutkimuksen ja myöhempien toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevien tarkastelujen tavoin tässä tarkastelussa vahvistettiin, että seuraavilla tuotteilla on samat fyysiset ja tekniset perusominaisuudet ja peruskäyttötarkoitukset:

—

tarkastelun kohteena oleva tuote;

| — | Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; ja |
| --- | --- |

—

Kiinan kotimarkkinoilla tuotettu ja myyty tuote; ja

| — | unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote. |
| --- | --- |

—

unionin tuotannonalan unionissa tuottama ja myymä tuote.

Tämän vuoksi kyseisten tuotteiden katsotaan olevan perusasetuksen 1 artiklan 4 kohdassa tarkoitettuja samankaltaisia tuotteita.

3.   POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

POLKUMYYNNIN JATKUMISEN TAI TOISTUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (36) | Kuten vireillepanoilmoituksessa todetaan, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen. |
| --- | --- |

(36)

Kuten vireillepanoilmoituksessa todetaan, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, johtaisiko nykyisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen todennäköisesti Kiinasta tulevan polkumyynnin jatkumiseen tai toistumiseen.

3.1   Otokseen valittujen yritysten ja Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytyminen

Otokseen valittujen yritysten ja Kiinan viranomaisten yhteistyöstä kieltäytyminen

| (37) | Kuten 18 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Sen vuoksi komissio ilmoitti 27 päivänä tammikuuta 2020 Kiinan viranomaisille, että koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio saattaa soveltaa päätelmiinsä perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio korosti myös, että käytettävissä olevien tietojen perusteella tehdyt päätelmät saattavat olla asianomaisen osapuolen kannalta epäedullisempia, ja pyysi Kiinaa esittämään huomautuksia. Komissio ei saanut mitään tähän liittyviä huomautuksia. |
| --- | --- |

(37)

Kuten 18 kappaleessa todetaan, yksikään kiinalainen viejä/tuottaja ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa. Sen vuoksi komissio ilmoitti 27 päivänä tammikuuta 2020 Kiinan viranomaisille, että koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio saattaa soveltaa päätelmiinsä perusasetuksen 18 artiklaa. Komissio korosti myös, että käytettävissä olevien tietojen perusteella tehdyt päätelmät saattavat olla asianomaisen osapuolen kannalta epäedullisempia, ja pyysi Kiinaa esittämään huomautuksia. Komissio ei saanut mitään tähän liittyviä huomautuksia.

| (38) | Komissio lähetti 18 päivänä joulukuuta 2019 Kiinan viranomaisille niille tarkoitetun polkumyyntiä koskevan kyselylomakkeen. Kyselylomake toimitettiin Kiinan viranomaisille, jotta ne voisivat esittää näkökantansa pyyntöön sisältyvästä näytöstä, jonka perusteella väitettiin, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen Kiinan kotimarkkinoilla esiintyy merkittäviä vääristymiä, jotka oikeuttavat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen. Kuten 28 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen eivätkä ottaneet kantaa asiakirja-aineistossa olevaan pyynnön esittäjän esittämään näyttöön, kuten komission yksikköjen valmisteluasiakirjaan ”Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations”, jäljempänä ’raportti’. |
| --- | --- |

(38)

Komissio lähetti 18 päivänä joulukuuta 2019 Kiinan viranomaisille niille tarkoitetun polkumyyntiä koskevan kyselylomakkeen. Kyselylomake toimitettiin Kiinan viranomaisille, jotta ne voisivat esittää näkökantansa pyyntöön sisältyvästä näytöstä, jonka perusteella väitettiin, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen Kiinan kotimarkkinoilla esiintyy merkittäviä vääristymiä, jotka oikeuttavat perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltamisen. Kuten 28 kappaleessa todetaan, Kiinan viranomaiset eivät vastanneet kyselylomakkeeseen eivätkä ottaneet kantaa asiakirja-aineistossa olevaan pyynnön esittäjän esittämään näyttöön, kuten komission yksikköjen valmisteluasiakirjaan ”Commission Staff Working Document on Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations”, jäljempänä ’raportti’.

| (39) | Komissio ilmoitti 27 päivänä tammikuuta 2020 Kiinan viranomaisille aikomuksestaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja tehdä edellä mainittuja Kiinan vääristymiä koskevat päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella. Komissio korosti myös, että käytettävissä olevien tietojen perusteella tehdyt päätelmät saattavat olla asianomaisen osapuolen kannalta epäedullisempia, ja pyysi Kiinan viranomaisia esittämään huomautuksia. Komissiolle ei kuitenkaan toimitettu huomautuksia. Kiinan viranomaiset eivät rekisteröityneet asianomaiseksi osapuoleksi menettelyssä. |
| --- | --- |

(39)

Komissio ilmoitti 27 päivänä tammikuuta 2020 Kiinan viranomaisille aikomuksestaan soveltaa perusasetuksen 18 artiklaa ja tehdä edellä mainittuja Kiinan vääristymiä koskevat päätelmänsä käytettävissä olevien tietojen perusteella. Komissio korosti myös, että käytettävissä olevien tietojen perusteella tehdyt päätelmät saattavat olla asianomaisen osapuolen kannalta epäedullisempia, ja pyysi Kiinan viranomaisia esittämään huomautuksia. Komissiolle ei kuitenkaan toimitettu huomautuksia. Kiinan viranomaiset eivät rekisteröityneet asianomaiseksi osapuoleksi menettelyssä.

| (40) | Sen vuoksi jäljempänä esitettävät päätelmät merkittävien vääristymien esiintymisestä perustuivat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin. Komissio tukeutui erityisesti tarkastelupyyntöön sisältyviin tietoihin sekä muihin julkisesti saatavilla oleviin tietolähteisiin, kuten asiaa koskeviin verkkosivustoihin. |
| --- | --- |

(40)

Sen vuoksi jäljempänä esitettävät päätelmät merkittävien vääristymien esiintymisestä perustuivat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin. Komissio tukeutui erityisesti tarkastelupyyntöön sisältyviin tietoihin sekä muihin julkisesti saatavilla oleviin tietolähteisiin, kuten asiaa koskeviin verkkosivustoihin.

| (41) | Jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuivat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin. Komissio tukeutui erityisesti tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin ja jäsenvaltioiden komissiolle perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti ilmoittamiin tietoihin perustuviin tilastoihin, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, sekä Eurostatin tietoihin. Lisäksi komissio käytti muita julkisesti saatavilla olevia lähteitä, kuten Global Trade Atlas -tietokantaa, jäljempänä ’GTA’, ja asiaan liittyvien kiinalaisten tuottajien verkkosivustoja (18). |
| --- | --- |

(41)

Jäljempänä esitettävät päätelmät polkumyynnin jatkumisen tai toistumisen todennäköisyydestä perustuivat perusasetuksen 18 artiklan 1 kohdan mukaisesti käytettävissä oleviin tietoihin. Komissio tukeutui erityisesti tarkastelupyynnössä esitettyihin tietoihin ja jäsenvaltioiden komissiolle perusasetuksen 14 artiklan 6 kohdan mukaisesti ilmoittamiin tietoihin perustuviin tilastoihin, jäljempänä ’14 artiklan 6 kohdan mukainen tietokanta’, sekä Eurostatin tietoihin. Lisäksi komissio käytti muita julkisesti saatavilla olevia lähteitä, kuten Global Trade Atlas -tietokantaa, jäljempänä ’GTA’, ja asiaan liittyvien kiinalaisten tuottajien verkkosivustoja (18).

18

3.2   Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

Polkumyynti tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla

| (42) | Kuten 4.3 jaksossa selitetään, Kiinasta tulevan tuonnin osuus oli yli kolmannes kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista unioniin. Kiinasta tulevan tuonnin määrän todettiin olevan edustava polkumyynnin laskemiseksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(42)

Kuten 4.3 jaksossa selitetään, Kiinasta tulevan tuonnin osuus oli yli kolmannes kaikesta tarkasteltavana olevan tuotteen tuonnista unioniin. Kiinasta tulevan tuonnin määrän todettiin olevan edustava polkumyynnin laskemiseksi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

3.2.1   Normaaliarvo

Normaaliarvo

| (43) | Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”. |
| --- | --- |

(43)

Perusasetuksen 2 artiklan 1 kohdan mukaan ”[n]ormaaliarvo perustuu tavallisesti viejämaan riippumattomien asiakkaiden tavanomaisessa kaupankäynnissä maksamiin tai maksettaviksi tuleviin hintoihin”.

| (44) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan kuitenkin ”jos [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”. |
| --- | --- |

(44)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan kuitenkin ”jos [...] päätetään, että ei ole asianmukaista käyttää viejämaan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia kyseisessä maassa esiintyvien b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien vuoksi, normaaliarvo muodostetaan yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja osoittavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella” ja ”normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa”.

| (45) | Kuten jäljempänä 3.2.2 jaksossa selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista ottaen huomioon saatavilla oleva näyttö sekä Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä. |
| --- | --- |

(45)

Kuten jäljempänä 3.2.2 jaksossa selitetään, komissio päätteli tässä tutkimuksessa, että perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan soveltaminen oli asianmukaista ottaen huomioon saatavilla oleva näyttö sekä Kiinan viranomaisten ja vientiä harjoittavien tuottajien kieltäytyminen yhteistyöstä.

3.2.2   Merkittävien vääristymien esiintyminen

Merkittävien vääristymien esiintyminen

3.2.2.1   Johdanto

| (46) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on:






  — | kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat; |
| --- | --- | --- |

(46)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan määritelmän mukaan ”[m]erkittäviä vääristymiä ovat vääristymät, joita syntyy, kun ilmoitetut hinnat tai kustannukset, mukaan lukien raaka-aine- ja energiakustannukset, eivät määräydy vapaiden markkinavoimien perusteella, koska valtion merkittävä puuttuminen vaikuttaa niihin. Merkittävien vääristymien olemassaoloa arvioitaessa huomioon on otettava muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla seuraavista tekijöistä mahdollisesti on:

—

kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat;

| — | valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin; |
| --- | --- |

—

valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin;

| — | syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin; |
| --- | --- |

—

syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin;

| — | konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano; |
| --- | --- |

—

konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano;

| — | palkkakustannusten vääristyminen; |
| --- | --- |

—

palkkakustannusten vääristyminen;

| — | mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.” |
| --- | --- |

—

mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia.”

| (47) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymisen arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa b alakohdassa esitettyyn ohjeelliseen luetteloon sisältyvät tekijät. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti merkittäviä vääristymiä arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla tällaisista tekijöistä mahdollisesti on tarkastelun kohteena olevan tuotteen hintoihin ja kustannuksiin viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei tarvitse ottaa huomioon, jotta merkittävien vääristymien esiintyminen voidaan todeta. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on joka tapauksessa tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen toimintaympäristö ja tilanne, etenkin jos kyseisen viejämaan taloudellisen ja hallinnollisen rakenteen perustekijät antavat valtiolle merkittävän vallan puuttua talouteen siten, että hinnat ja kustannukset eivät johdu markkinavoimien vapaasta kehityksestä. |
| --- | --- |

(47)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaan 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisten merkittävien vääristymien esiintymisen arvioinnissa on otettava huomioon muun muassa b alakohdassa esitettyyn ohjeelliseen luetteloon sisältyvät tekijät. Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan mukaisesti merkittäviä vääristymiä arvioitaessa on otettava huomioon muun muassa vaikutus, joka yhdellä tai useammalla tällaisista tekijöistä mahdollisesti on tarkastelun kohteena olevan tuotteen hintoihin ja kustannuksiin viejämaassa. Koska luettelo ei ole kumulatiivinen, kaikkia tekijöitä ei tarvitse ottaa huomioon, jotta merkittävien vääristymien esiintyminen voidaan todeta. Samoja tosiasiallisia olosuhteita voidaan lisäksi käyttää yhden tai useamman luetteloon kuuluvan tekijän esiintymisen osoittamiseen. Mahdolliset päätelmät 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisestä on joka tapauksessa tehtävä kaiken käytettävissä olevan näytön perusteella. Vääristymien esiintymistä koskevassa yleisessä arvioinnissa voidaan ottaa huomioon myös viejämaan yleinen toimintaympäristö ja tilanne, etenkin jos kyseisen viejämaan taloudellisen ja hallinnollisen rakenteen perustekijät antavat valtiolle merkittävän vallan puuttua talouteen siten, että hinnat ja kustannukset eivät johdu markkinavoimien vapaasta kehityksestä.

| (48) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”. |
| --- | --- |

(48)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan c alakohdan mukaan ”[k]un komissiolla on perusteltuja todisteita b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien mahdollisesta olemassaolosta tietyssä maassa tai kyseisen maan tietyllä sektorilla ja kun on aiheellista tämän asetuksen tehokkaan soveltamisen kannalta, komissio laatii ja julkistaa raportin, jossa kuvataan b alakohdassa tarkoitettuja markkinaolosuhteita kyseisessä maassa tai kyseisellä sektorilla, ja päivittää sitä säännöllisesti”.

| (49) | Komissio on laatinut tämän säännöksen nojalla Kiinaa koskevan maaraportin (19), jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (kuten teräs- ja kemikaalisektoreilla). Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttö, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä. Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa. |
| --- | --- |

(49)

Komissio on laatinut tämän säännöksen nojalla Kiinaa koskevan maaraportin (19), jossa osoitetaan valtion merkittävä puuttuminen toimintaan talouden monilla tasoilla, muun muassa erityiset vääristymät monien keskeisten tuotannontekijöiden (kuten maan, energian, pääoman, raaka-aineiden ja työvoiman) osalta ja tietyillä sektoreilla (kuten teräs- ja kemikaalisektoreilla). Vireillepanon yhteydessä asianomaisia osapuolia pyydettiin kiistämään tutkimuksen asiakirja-aineistoon sisältyvä näyttö, esittämään siitä huomautuksia tai täydentämään sitä. Raportti sisällytettiin tutkimuksen asiakirja-aineistoon vireillepanovaiheessa.

19

| (50) | Tarkastelupyynnössä toimitettiin lisänäyttöä 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetuista merkittävistä vääristymistä sulfaniilihapon tuotannonalalla ja täydennettiin raporttia. Pyynnön esittäjä toimitti näyttöä siitä, että raportissa mainitut vääristymät vaikuttavat (ainakin mahdollisesti) tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin, erityisesti valtion voimakas puuttuminen kemianteollisuuden toimintaan, myös sektoreilla, jotka liittyvät sulfaniilihapon tuotantoon, etenkin tuotantopanosten sektoreilla, ja tuotannontekijöiden osalta. |
| --- | --- |

(50)

Tarkastelupyynnössä toimitettiin lisänäyttöä 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetuista merkittävistä vääristymistä sulfaniilihapon tuotannonalalla ja täydennettiin raporttia. Pyynnön esittäjä toimitti näyttöä siitä, että raportissa mainitut vääristymät vaikuttavat (ainakin mahdollisesti) tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoon ja myyntiin, erityisesti valtion voimakas puuttuminen kemianteollisuuden toimintaan, myös sektoreilla, jotka liittyvät sulfaniilihapon tuotantoon, etenkin tuotantopanosten sektoreilla, ja tuotannontekijöiden osalta.

| (51) | Komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin valtion merkittävää puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna. |
| --- | --- |

(51)

Komissio tarkasteli, oliko Kiinan kotimarkkinoiden hintojen ja kustannusten käyttäminen asianmukaista perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetun merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Komissio suoritti tarkastelun asiakirja-aineistossa käytettävissä olevan näytön perusteella, mukaan luettuna julkisista lähteistä saatavilla oleviin tietoihin perustuvaan raporttiin sisältyvä näyttö. Analyysissa tarkasteltiin valtion merkittävää puuttumista Kiinan talouteen yleisesti mutta myös erityistä markkinatilannetta kyseisellä sektorilla, tarkastelun kohteena oleva tuote mukaan luettuna.

3.2.2.2   Kiinan kotimarkkinoiden hintoihin ja kustannuksiin vaikuttavat merkittävät vääristymät

| (52) | Kiinan talousjärjestelmä perustuu nk. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on ”tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus”. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään ”kansantalouden johtavana voimana”, ja valtion tehtävänä on ”varmistaa sen lujittaminen ja kasvu” (20). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (21). |
| --- | --- |

(52)

Kiinan talousjärjestelmä perustuu nk. sosialistisen markkinatalouden käsitteeseen. Käsite on kirjattu Kiinan perustuslakiin ja määrittää Kiinan talouden ohjausjärjestelmää. Perusperiaatteena on ”tuotantovälineiden sosialistinen julkinen omistajuus eli koko kansan omistajuus ja työntekijöiden kollektiivinen omistajuus”. Valtion omistuksessa olevaa taloutta pidetään ”kansantalouden johtavana voimana”, ja valtion tehtävänä on ”varmistaa sen lujittaminen ja kasvu” (20). Kiinan talouden yleinen perusta ei pelkästään mahdollista valtion merkittävää puuttumista talouden toimintaan, vaan tällainen puuttuminen on nimenomaisena toimeksiantona. Käsitys julkisen omistajuuden paremmuudesta yksityisomistukseen nähden vallitsee koko oikeusjärjestelmässä, ja sitä korostetaan yleisenä periaatteena kaikessa keskeisessä lainsäädännössä. Kiinan varallisuusoikeus on tästä oiva esimerkki: siinä viitataan sosialismin ensisijaisuuteen ja annetaan valtiolle tehtäväksi pitää yllä talouden perusjärjestelmää, jossa julkisella omistajuudella on hallitseva asema. Muita omistajuusmuotoja siedetään, ja laissa annetaan mahdollisuus kehittää niitä rinnakkain valtion omistajuuden kanssa (21).

20

21

| (53) | Lisäksi Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat kokonaisuuden, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema” (22). Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen kiistämättömän ja jatkuvasti kasvavan määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä johtoasema ja määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa. |
| --- | --- |

(53)

Lisäksi Kiinan lainsäädännön mukaan sosialistista markkinataloutta kehitetään Kiinan kommunistisen puolueen johtajuudessa. Kiinan valtion ja Kiinan kommunistisen puolueen rakenteet ovat toisiinsa kietoutuneita kaikilla tasoilla (lainsäädäntö, instituutiot, henkilöt) ja muodostavat kokonaisuuden, jossa Kiinan kommunistisen puolueen ja valtion rooleja ei voida erottaa toisistaan. Kiinan perustuslakia muutettiin maaliskuussa 2018, ja Kiinan kommunistisen puolueen johtoasemasta tuli entistä näkyvämpi, kun se vahvistettiin perustuslain 1 §:ssä. Määräyksen ensimmäiseen virkkeeseen ”sosialistinen järjestelmä on Kiinan kansantasavallan perusjärjestelmä” lisättiin seuraava toinen virke: ”kiinalaisen sosialismin määräävä ominaisuus on Kiinan kommunistisen puolueen johtoasema” (22). Tämä osoittaa Kiinan kommunistisen puolueen kiistämättömän ja jatkuvasti kasvavan määräysvallan Kiinan talousjärjestelmässä. Tämä johtoasema ja määräysvalta on olennainen osa kiinalaista järjestelmää ja menee selvästi pidemmälle kuin muissa sellaisissa maissa, joissa valtiolla on laaja makrotaloudellinen määräysvalta vapaiden markkinavoimien toiminnan rajoissa.

22

| (54) | Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (23). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää, rahoitusjärjestelmää ja sääntely-ympäristön eri tekijöitä. |
| --- | --- |

(54)

Kiinan valtio harjoittaa tavoitteiden saavuttamiseksi interventionistista talouspolitiikkaa, joka on yhdenmukainen Kiinan kommunistisen puolueen vahvistaman poliittisen ohjelman kanssa eikä niinkään heijasta vapaiden markkinoiden taloudellisia olosuhteita (23). Kiinan viranomaiset käyttävät monenlaisia interventionistisia talousvälineitä, kuten teollisuuden suunnittelujärjestelmää, rahoitusjärjestelmää ja sääntely-ympäristön eri tekijöitä.

23

| (55) | Ensinnäkin yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Provinssitason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on edelleen täsmällisiä tuotostavoitteita, joskin tämä oli yleisempää aiemmilla suunnitelmakierroksilla. Suunnitelmissa nostetaan esiin (positiivisesti tai negatiivisesti) yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tämä johtuu suunnitelmien sitovasta luonteesta mutta myös siitä, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös 3.2.2.5 jakso) (24). |
| --- | --- |

(55)

Ensinnäkin yleisen hallinnollisen valvonnan tasolla Kiinan taloutta ohjataan monimutkaisella teollisuuden suunnittelujärjestelmällä, joka vaikuttaa kaikkeen taloudelliseen toimintaan maassa. Kaikki nämä suunnitelmat kattavat laajasti eri aloja ja risteäviä toimintalinjoja, ja niitä esiintyy hallinnon kaikilla tasoilla. Provinssitason suunnitelmat ovat yksityiskohtaisia, kun taas kansallisen tason suunnitelmissa asetetaan laajempia tavoitteita. Suunnitelmissa täsmennetään myös keinot tuotannonalojen/sektoreiden tukemiseksi sekä määräajat, joissa tavoitteet on saavutettava. Joissakin suunnitelmissa on edelleen täsmällisiä tuotostavoitteita, joskin tämä oli yleisempää aiemmilla suunnitelmakierroksilla. Suunnitelmissa nostetaan esiin (positiivisesti tai negatiivisesti) yksittäisiä teollisuuden sektoreita ja/tai hankkeita prioriteetteina valtion prioriteettien mukaan ja niille osoitetaan tiettyjä kehittämistavoitteita (esim. teollisuuden päivittäminen, kansainvälinen laajentuminen). Talouden toimijoiden – niin yksityisten kuin valtion omistuksessa olevienkin – on mukautettava liiketoimintaansa suunnittelujärjestelmän mukaiseksi. Tämä johtuu suunnitelmien sitovasta luonteesta mutta myös siitä, että Kiinan viranomaiset hallinnon kaikilla tasoilla noudattavat suunnittelujärjestelmää ja käyttävät niille annettua valtaa kannustamalla talouden toimijoita noudattamaan suunnitelmissa asetettuja prioriteetteja (ks. myös 3.2.2.5 jakso) (24).

24

| (56) | Toiseksi rahoitusresurssien tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.2.2.8 jakso) (25). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkolainamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Myös nämä muut rahoitussektorin osat kuin pankkisektori on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ei pyritä maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa vaan että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (26). |
| --- | --- |

(56)

Toiseksi rahoitusresurssien tasolla Kiinan rahoitusjärjestelmää hallitsevat valtion omistamat liikepankit. Suunnitellessaan ja toteuttaessaan antolainauspolitiikkaansa näiden pankkien on noudatettava valtion teollisuuspolitiikan tavoitteita sen sijaan, että ne arvioisivat ensisijaisesti tietyn hankkeen taloudelliset ansiot (ks. myös 3.2.2.8 jakso) (25). Sama koskee Kiinan rahoitusjärjestelmän muita osatekijöitä, kuten osakemarkkinoita, joukkolainamarkkinoita ja yksityisen pääoman markkinoita. Myös nämä muut rahoitussektorin osat kuin pankkisektori on institutionaalisesti ja operatiivisesti perustettu niin, että ei pyritä maksimoimaan rahoitusmarkkinoiden tehokasta toimintaa vaan että varmistetaan valvonta ja mahdollistetaan valtion ja kommunistisen puolueen puuttuminen niiden toimintaan (26).

25

26

| (57) | Kolmanneksi sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (27). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (28). |
| --- | --- |

(57)

Kolmanneksi sääntely-ympäristön tasolla valtion puuttuminen talouden toimintaan saa useita muotoja. Esimerkiksi julkisia hankintoja koskevilla säännöillä pyritään usein poliittisiin tavoitteisiin eikä taloudelliseen tehokkuuteen ja heikennetään näin markkinatalouden periaatteita alalla. Sovellettavassa lainsäädännössä todetaan nimenomaisesti, että julkisia hankintoja on tehtävä niin, että helpotetaan valtion politiikassa asetettujen tavoitteiden saavuttamista. Näiden tavoitteiden luonnetta ei kuitenkaan ole määritelty, joten päätöksentekoelimillä on laaja harkintavalta (27). Myös investointien alalla Kiinan valtiolla on merkittävä määräys- ja vaikutusvalta sekä valtion että yksityisten investointien kohteiden ja laajuuden osalta. Viranomaiset käyttävät investointien seurantaa samoin kuin investointeihin liittyviä erilaisia kannustimia, rajoituksia ja kieltoja merkittävänä välineenä teollisuuspolitiikan tavoitteiden tukemisessa, esimerkiksi säilyttämällä valtion määräysvallan keskeisillä sektoreilla tai pönkittämällä kotimaista teollisuutta (28).

27

28

| (58) | Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen merkittävä valtion puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen vapaiden markkinavoimien toiminnan kanssa, minkä tuloksena resurssien jakaminen vääristyy eikä ole markkinaperiaatteiden mukaista (29). |
| --- | --- |

(58)

Kiinan taloudellinen malli perustuu siis tiettyihin perusolettamuksiin, jotka toimivat valtion toimintaan puuttumisen perustana ja kannustavat siihen. Tällainen merkittävä valtion puuttuminen toimintaan ei sovi yhteen vapaiden markkinavoimien toiminnan kanssa, minkä tuloksena resurssien jakaminen vääristyy eikä ole markkinaperiaatteiden mukaista (29).

29

3.2.2.3   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan ensimmäisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: kyseinen markkina on merkittävässä määrin sellaisten yritysten ylläpitämä, jotka toimivat viejämaan viranomaisten omistuksessa tai hallinnassa taikka joiden politiikkoja nämä viranomaiset valvovat tai ohjaavat

| (59) | Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja/tai poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta. |
| --- | --- |

(59)

Kiinassa valtion omistuksessa, määräysvallassa ja/tai poliittisessa valvonnassa tai ohjauksessa toimivat yritykset muodostavat olennaisen osan taloutta.

| (60) | Koska kiinalaiset osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, komissiolla on vain vähän tietoa sulfaniilihapon tuotannonalalla Kiinassa toimivien yritysten omistusrakenteesta. Pyynnön esittäjän suuriksi tuottajiksi ilmoittamat kolme kiinalaista yritystä vaikuttavat kaikki olevan yksityisessä omistuksessa. Komissio kuitenkin totesi, että näistä kolmesta tuottajasta yhden, Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd.:n, tuotantoyksikkö sijaitsee Cangzhou Lingang Economic and Technological Development Zone -alueella, joka on kansallinen kemikaalialan teollisuuspuisto, joka on kommunistipuolueen suoran vaikutusvallan alainen, mikä käy ilmi myös seuraavasta tiedotusvälineiden julkaisusta: ”[Lingang Economic and Technological] Development Zone -alueen hankepalvelukeskuksen puolueen paikallisosasto piti 17 päivänä heinäkuuta aamulla kokouksen juhlistaakseen puolueen perustamisen 99. vuosipäivää ja järjestääkseen vuoden 2020 puolivuotiskokouksen. Li Guoqing, alueen puolueen työkomitean jäsen, hallintokomitean varapuheenjohtaja ja alajärjestöjen puoluekomitean pääsihteeri, osallistui kokoukseen ja piti puheen.” (30) Erään toisen mainitun yrityksen, Zhejiang Wulong Chemical Industrial Stock Co., Ltd.:n, tapauksessa komissio totesi All-China Federation of Industry and Commerce -järjestön raporttien perusteella, että yrityksellä oli tiiviit yhteydet kommunistiseen puolueeseen, sillä ”se on luokiteltu edistyneeksi ruohonjuuritason puolueorganisaatioksi maakunta- ja kaupunkitasolla monien vuosien ajan. Yrityksessä, jossa on lähes 1000 työntekijää, väestön muuttoliike on vaikeuttanut puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia. Sen vuoksi yrityksen puolueen paikallisosasto on työskennellyt ahkerasti löytääkseen uusia tapoja puolueen vahvistamiseen yrityksessä ja laajentaakseen puolueen vahvistamiseen liittyvän toiminnan yrityksen kaikkiin osastoihin. Song Yunchang totesi, että monet yrityksen työntekijät kiinnittävät huomiota vain tuotantotyöhön, eikä heillä ole syvällisempää ymmärrystä puolueen vahvistamiseen liittyvästä toiminnasta. Näin ollen työntekijät ja erityisesti puolueen jäsenet voivat parantaa ideologista ymmärtämystä. Puolueen paikallisosasto kutsuu koolle neljännesvuosittain paikallisosastokomitean tutkimaan puolueen vahvistamiseen liittyvää toimintaa ja analysoimaan puolueen jäsenten tilannetta. Song Yunchang totesi, että yrityksen puolueosasto on pohtinut myös järjestelmäinnovointia.” (31) |
| --- | --- |

(60)

Koska kiinalaiset osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, komissiolla on vain vähän tietoa sulfaniilihapon tuotannonalalla Kiinassa toimivien yritysten omistusrakenteesta. Pyynnön esittäjän suuriksi tuottajiksi ilmoittamat kolme kiinalaista yritystä vaikuttavat kaikki olevan yksityisessä omistuksessa. Komissio kuitenkin totesi, että näistä kolmesta tuottajasta yhden, Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd.:n, tuotantoyksikkö sijaitsee Cangzhou Lingang Economic and Technological Development Zone -alueella, joka on kansallinen kemikaalialan teollisuuspuisto, joka on kommunistipuolueen suoran vaikutusvallan alainen, mikä käy ilmi myös seuraavasta tiedotusvälineiden julkaisusta: ”[Lingang Economic and Technological] Development Zone -alueen hankepalvelukeskuksen puolueen paikallisosasto piti 17 päivänä heinäkuuta aamulla kokouksen juhlistaakseen puolueen perustamisen 99. vuosipäivää ja järjestääkseen vuoden 2020 puolivuotiskokouksen. Li Guoqing, alueen puolueen työkomitean jäsen, hallintokomitean varapuheenjohtaja ja alajärjestöjen puoluekomitean pääsihteeri, osallistui kokoukseen ja piti puheen.” (30) Erään toisen mainitun yrityksen, Zhejiang Wulong Chemical Industrial Stock Co., Ltd.:n, tapauksessa komissio totesi All-China Federation of Industry and Commerce -järjestön raporttien perusteella, että yrityksellä oli tiiviit yhteydet kommunistiseen puolueeseen, sillä ”se on luokiteltu edistyneeksi ruohonjuuritason puolueorganisaatioksi maakunta- ja kaupunkitasolla monien vuosien ajan. Yrityksessä, jossa on lähes 1000 työntekijää, väestön muuttoliike on vaikeuttanut puolueen vahvistamiseen liittyviä toimia. Sen vuoksi yrityksen puolueen paikallisosasto on työskennellyt ahkerasti löytääkseen uusia tapoja puolueen vahvistamiseen yrityksessä ja laajentaakseen puolueen vahvistamiseen liittyvän toiminnan yrityksen kaikkiin osastoihin. Song Yunchang totesi, että monet yrityksen työntekijät kiinnittävät huomiota vain tuotantotyöhön, eikä heillä ole syvällisempää ymmärrystä puolueen vahvistamiseen liittyvästä toiminnasta. Näin ollen työntekijät ja erityisesti puolueen jäsenet voivat parantaa ideologista ymmärtämystä. Puolueen paikallisosasto kutsuu koolle neljännesvuosittain paikallisosastokomitean tutkimaan puolueen vahvistamiseen liittyvää toimintaa ja analysoimaan puolueen jäsenten tilannetta. Song Yunchang totesi, että yrityksen puolueosasto on pohtinut myös järjestelmäinnovointia.” (31)

30

31

| (61) | Pyynnön esittäjän mukaan yksi kolmesta suuresta kiinalaisesta sulfaniilihapon tuottajasta, Hebei Honggang Chemical Industry Co., Ltd., vie sulfaniilihappoa ainakin kahden valtion omistaman yrityksen kautta (Northeast Pharmaceutical Group Import and Export Trade Co., Ltd ja China Jiangsu International Economic and Technical Cooperation Group Co., Ltd). Lisäksi pyynnön esittäjän mukaan kolme suurinta sulfaniilihapon kauppiasta (32) ovat kaikki valtion omistuksessa ja veivät vuoden 2019 seitsemän ensimmäisen kuukauden aikana yli 4 000 tonnia sulfaniilihappoa, mikä on 64 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta viennistä kyseisellä kaudella. |
| --- | --- |

(61)

Pyynnön esittäjän mukaan yksi kolmesta suuresta kiinalaisesta sulfaniilihapon tuottajasta, Hebei Honggang Chemical Industry Co., Ltd., vie sulfaniilihappoa ainakin kahden valtion omistaman yrityksen kautta (Northeast Pharmaceutical Group Import and Export Trade Co., Ltd ja China Jiangsu International Economic and Technical Cooperation Group Co., Ltd). Lisäksi pyynnön esittäjän mukaan kolme suurinta sulfaniilihapon kauppiasta (32) ovat kaikki valtion omistuksessa ja veivät vuoden 2019 seitsemän ensimmäisen kuukauden aikana yli 4 000 tonnia sulfaniilihappoa, mikä on 64 prosenttia kaikesta Kiinasta peräisin olevasta viennistä kyseisellä kaudella.

32

| (62) | Mitä tulee tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytettävien tuotantopanosten toimittajiin, sulfaniilihapon valmistuksen pääraaka-aine on aniliini, jonka osuus on 35 prosenttia tuotantokustannuksista, kuten pyynnön esittäjä totesi ja aiemmissa tutkimuksissa vahvistettiin. Tarkastelupyynnön mukaan ja kuten muista lähteistä on vahvistettu, yksi aniliinin suurimmista tuottajista maailmanlaajuisesti on kiinalainen yritys Wanhua Chemical (tai Yantai Wanhua) (33). Vuonna 2019 alalle erikoistuneessa verkkolehdessä luokiteltiin Wanhua Chemical maailman 37. suurimmaksi kemian alan yritykseksi (34). Yrityksen suurin osakkeenomistaja on Yantai Guofeng Investment Holdings Ltd (Yantai Guofeng), joka on Yantain kunnallishallinnon SASACin (valtion omistuksessa olevan varallisuuden valvonta- ja hallintoviraston) täysin omistama yritys (35). Wanhua Chemicalin vuosikertomuksessa vuodelta 2019 Yantai Guofeng on ilmoitettu sen pääasialliseksi määräysvaltaa käyttäväksi tahoksi (36). Komissio havaitsi myös tiedotusvälineiden julkaisuista, että Kiinan kommunistipuolueella on merkittävä asema yrityksen toiminnassa ja päätöksentekoprosesseissa: ”Zhou Zhe, Wanhuan puoluekomitean apulaissihteeri, totesi tunteikkaasti: ’Wanhuan 40 vuoden aikaisten saavutusten takana on laaja kokemus. Se voidaan kuitenkin kiteyttää yhteen virkkeeseen: puolueen seuraaminen määrätietoisesti ja puolueen esittämän kaiken uudistuspolitiikan hyödyntäminen.’ Li Jiankuista (ensimmäinen puheenjohtaja ja puoluesihteeri) Ding Jianshengiin (osakeyhtiön puheenjohtaja ja puoluesihteeri) ja Liao Zengtaihin (nykyinen puheenjohtaja ja puoluesihteeri) Wanhuan puoluekomitean sihteeri ja hallintoneuvoston puheenjohtaja on aina ollut yksi henkilö. Näin varmistetaan, että puoluekomitealla on johtava rooli yrityksen pitämisessä suunnittelussa kurssissa, toiminnan valvomisessa ja päätösten täytäntöönpanon varmistamisessa. Wanhua varmistaa, että kutakin tuotantoyksikköä varten on puolueosasto, joista muodostuu vahva linnake. Näin kaikki kommunistit ovat aina johtavassa asemassa kriittisinä aikoina.” (37) |
| --- | --- |

(62)

Mitä tulee tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytettävien tuotantopanosten toimittajiin, sulfaniilihapon valmistuksen pääraaka-aine on aniliini, jonka osuus on 35 prosenttia tuotantokustannuksista, kuten pyynnön esittäjä totesi ja aiemmissa tutkimuksissa vahvistettiin. Tarkastelupyynnön mukaan ja kuten muista lähteistä on vahvistettu, yksi aniliinin suurimmista tuottajista maailmanlaajuisesti on kiinalainen yritys Wanhua Chemical (tai Yantai Wanhua) (33). Vuonna 2019 alalle erikoistuneessa verkkolehdessä luokiteltiin Wanhua Chemical maailman 37. suurimmaksi kemian alan yritykseksi (34). Yrityksen suurin osakkeenomistaja on Yantai Guofeng Investment Holdings Ltd (Yantai Guofeng), joka on Yantain kunnallishallinnon SASACin (valtion omistuksessa olevan varallisuuden valvonta- ja hallintoviraston) täysin omistama yritys (35). Wanhua Chemicalin vuosikertomuksessa vuodelta 2019 Yantai Guofeng on ilmoitettu sen pääasialliseksi määräysvaltaa käyttäväksi tahoksi (36). Komissio havaitsi myös tiedotusvälineiden julkaisuista, että Kiinan kommunistipuolueella on merkittävä asema yrityksen toiminnassa ja päätöksentekoprosesseissa: ”Zhou Zhe, Wanhuan puoluekomitean apulaissihteeri, totesi tunteikkaasti: ’Wanhuan 40 vuoden aikaisten saavutusten takana on laaja kokemus. Se voidaan kuitenkin kiteyttää yhteen virkkeeseen: puolueen seuraaminen määrätietoisesti ja puolueen esittämän kaiken uudistuspolitiikan hyödyntäminen.’ Li Jiankuista (ensimmäinen puheenjohtaja ja puoluesihteeri) Ding Jianshengiin (osakeyhtiön puheenjohtaja ja puoluesihteeri) ja Liao Zengtaihin (nykyinen puheenjohtaja ja puoluesihteeri) Wanhuan puoluekomitean sihteeri ja hallintoneuvoston puheenjohtaja on aina ollut yksi henkilö. Näin varmistetaan, että puoluekomitealla on johtava rooli yrityksen pitämisessä suunnittelussa kurssissa, toiminnan valvomisessa ja päätösten täytäntöönpanon varmistamisessa. Wanhua varmistaa, että kutakin tuotantoyksikköä varten on puolueosasto, joista muodostuu vahva linnake. Näin kaikki kommunistit ovat aina johtavassa asemassa kriittisinä aikoina.” (37)

33

34

35

36

37

| (63) | Näin ollen Wanhua Chemicalin, aniliinin suurtuottajan Kiinassa ja maailmanlaajuisesti, voidaan katsoa olevan valtion määräysvallassa. Asemansa vuoksi sitä on myös pidettävä Kiinan kemikaalimarkkinoiden merkittävänä toimijana, jolla on lukuisia kaupallisia yhteyksiä muuhun sektoriin, esimerkiksi tuotantopanosten hankintaan liittyen (38). Myös muiden aniliinin toimittajien voidaan katsoa olevan aktiivisia toimijoita Kiinan petrokemian sektorilla. Komissio totesi, että kansallisten tilastojen mukaan valtion omistamien yritysten osuus Kiinan kemianteollisuudessa oli 52 prosenttia kemian alan yritysten kokonaisvaroista vuonna 2015 (39). Valtion omistamilla yrityksillä, erityisesti suurilla keskusyrityksillä, on perinteisesti ollut hallitseva asema Kiinan petrokemian teollisuudessa, koska niillä on oligopoli tuotantoketjun alkupäässä/raaka-aineiden osalta, ne saavat helposti valtion myöntämiä resursseja (esim. varoja, lainoja, maata) ja niillä on voimakas vaikutusvalta valtion päätöksentekoon. |
| --- | --- |

(63)

Näin ollen Wanhua Chemicalin, aniliinin suurtuottajan Kiinassa ja maailmanlaajuisesti, voidaan katsoa olevan valtion määräysvallassa. Asemansa vuoksi sitä on myös pidettävä Kiinan kemikaalimarkkinoiden merkittävänä toimijana, jolla on lukuisia kaupallisia yhteyksiä muuhun sektoriin, esimerkiksi tuotantopanosten hankintaan liittyen (38). Myös muiden aniliinin toimittajien voidaan katsoa olevan aktiivisia toimijoita Kiinan petrokemian sektorilla. Komissio totesi, että kansallisten tilastojen mukaan valtion omistamien yritysten osuus Kiinan kemianteollisuudessa oli 52 prosenttia kemian alan yritysten kokonaisvaroista vuonna 2015 (39). Valtion omistamilla yrityksillä, erityisesti suurilla keskusyrityksillä, on perinteisesti ollut hallitseva asema Kiinan petrokemian teollisuudessa, koska niillä on oligopoli tuotantoketjun alkupäässä/raaka-aineiden osalta, ne saavat helposti valtion myöntämiä resursseja (esim. varoja, lainoja, maata) ja niillä on voimakas vaikutusvalta valtion päätöksentekoon.

38

39

| (64) | Kiinan viranomaiset ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin ja erityisesti valtion omistamiin tai valtion määräysvallassa oleviin yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti tällaisten valtion omistamien tai valtion määräysvallassa olevien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua näiden yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja näiden yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yritysten rakenteisiin (ks. myös 3.2.2.4 jakso) sekä muokkaamalla yritysrakennetta sektorilla (40). Vastavuoroisesti valtion omistamilla tai valtion määräysvallassa olevilla yrityksillä on Kiinan taloudessa erityisasema, joka tuo mukanaan useita taloudellisia etuja, muun muassa suojan kilpailulta ja etuuskohtelun mukaisen tuotantopanosten ja rahoituksen saannin (41). Seikkoja, jotka viittaavat valtion määräysvaltaan sulfaniilihapon arvoketjussa toimivissa yrityksissä ja laajemmin kemianteollisuudessa, käsitellään tarkemmin 3.2.2.4 jaksossa. |
| --- | --- |

(64)

Kiinan viranomaiset ja Kiinan kommunistinen puolue pitävät yllä rakenteita, jotka varmistavat niiden jatkuvan vaikutusvallan yrityksiin ja erityisesti valtion omistamiin tai valtion määräysvallassa oleviin yrityksiin. Valtio (ja monilta osin myös Kiinan kommunistinen puolue) muotoilee aktiivisesti tällaisten valtion omistamien tai valtion määräysvallassa olevien yritysten yleisen talouspolitiikan ja valvoo sen täytäntöönpanoa ja käyttää myös oikeuttaan osallistua näiden yritysten operatiiviseen päätöksentekoon. Tämä tapahtuu tyypillisesti kierrättämällä johtohenkilöitä viranomaisten ja näiden yritysten välillä, sisällyttämällä puolueen jäseniä yritysten johtoelimiin ja puoluesolujen jäseniä yritysten rakenteisiin (ks. myös 3.2.2.4 jakso) sekä muokkaamalla yritysrakennetta sektorilla (40). Vastavuoroisesti valtion omistamilla tai valtion määräysvallassa olevilla yrityksillä on Kiinan taloudessa erityisasema, joka tuo mukanaan useita taloudellisia etuja, muun muassa suojan kilpailulta ja etuuskohtelun mukaisen tuotantopanosten ja rahoituksen saannin (41). Seikkoja, jotka viittaavat valtion määräysvaltaan sulfaniilihapon arvoketjussa toimivissa yrityksissä ja laajemmin kemianteollisuudessa, käsitellään tarkemmin 3.2.2.4 jaksossa.

40

41

| (65) | Koska valtio puuttuu merkittävästi toimintaan ja valtion omistamia yrityksiä on paljon kemianteollisuudessa, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa. Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin, jotka toimivat Kiinan kemianteollisuudessa, mukaan lukien sulfaniilihapon tuottajat ja sulfaniilihapon tuottamiseen tarvittavien tuotantopanosten tuottajat, sovelletaan suoraan tai välillisesti 3.2.2.5 jaksossa esitettävää poliittista valvontaa ja ohjausta. |
| --- | --- |

(65)

Koska valtio puuttuu merkittävästi toimintaan ja valtion omistamia yrityksiä on paljon kemianteollisuudessa, myöskään yksityisessä omistuksessa olevat tuottajat eivät voi toimia markkinaolosuhteissa. Sekä julkisessa että yksityisessä omistuksessa oleviin yrityksiin, jotka toimivat Kiinan kemianteollisuudessa, mukaan lukien sulfaniilihapon tuottajat ja sulfaniilihapon tuottamiseen tarvittavien tuotantopanosten tuottajat, sovelletaan suoraan tai välillisesti 3.2.2.5 jaksossa esitettävää poliittista valvontaa ja ohjausta.

3.2.2.4   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan toisen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: valtion läsnäolo yrityksissä, mikä mahdollistaa valtion puuttumisen hintoihin tai kustannuksiin

| (66) | Sen lisäksi, että Kiinan valtio harjoittaa määräysvaltaa talouselämään valtion yritysten omistajuuden ja muiden välineiden kautta, se voi myös puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on edustettuna yrityksissä. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (42), ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä (43)), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (44). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (45). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös sulfaniilihapon tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat. |
| --- | --- |

(66)

Sen lisäksi, että Kiinan valtio harjoittaa määräysvaltaa talouselämään valtion yritysten omistajuuden ja muiden välineiden kautta, se voi myös puuttua hintoihin ja kustannuksiin, koska valtio on edustettuna yrityksissä. Viranomaisilla on oikeus nimittää ja erottaa keskeistä johtohenkilöstöä valtion omistamissa yrityksissä Kiinan lainsäädännön mukaan, minkä voidaan katsoa heijastavan omistajuuteen liittyviä oikeuksia (42), ja Kiinan kommunistisen puolueen solut sekä valtion omistamissa että yksityisissä yrityksissä ovat toinen merkityksellinen kanava, jonka kautta valtio voi puuttua liiketoimintaa koskeviin päätöksiin. Kiinan yhtiölain mukaan jokaiseen yritykseen on perustettava kommunistisen puolueen yksikkö (jossa on kommunistisen puoleen perustamisasiakirjan mukaisesti vähintään kolme kommunistisen puolueen jäsentä (43)), ja yrityksen on tarjottava tarpeelliset puitteet puolueyksikön toiminnalle. Vaikuttaa siltä, että aiemmin tätä vaatimusta ei aina ole noudatettu tai pantu tiukasti täytäntöön. Vuodesta 2016 lähtien kommunistinen puolue on kuitenkin pitänyt tiukemmin kiinni poliittisesta ja periaatteellisesta oikeudestaan valvoa valtion omistamien yritysten liiketoimintaan liittyviä päätöksiä. Kiinan kommunistisen puolueen on myös raportoitu kohdistaneen painetta yksityisiin yrityksiin, jotta ne asettaisivat patriotismin etusijalle ja noudattaisivat puoluekuria (44). Vuonna 2017 raportoitiin, että puoluesoluja oli 70 prosentissa noin 1,86 miljoonasta yksityisomistuksessa olevasta yrityksestä ja Kiinan kommunistisen puolueen yksiköt yrityksissä lisäsivät painetta voidakseen sanoa viimeisen sanan liiketoimintapäätöksistä (45). Näitä sääntöjä sovelletaan yleisesti Kiinan taloudessa kaikilla sektoreilla, ja niitä noudattavat myös sulfaniilihapon tuottajat ja niiden raaka-aineiden toimittajat.

42

43

44

45

| (67) | Esimerkiksi kommunistisen puolueen rakenteissa ja yrityksen johtoelimessä on henkilöllisiä päällekkäisyyksiä ainakin yhdessä yrityksessä, Wanhua Chemicalissa, joka tuottaa suuria määriä aniliinia (sulfaniilihapon keskeinen ainesosa), kuten jo mainittiin. Komissio totesi, että yrityksen nykyinen johtaja Liao Zengtai on myös puolueen pääsihteeri. Lisäksi yksi Wanhua Chemicalin johtajista ja sen osakkeenomistajana olevan ja siihen määräysvaltaa käyttävän yrityksen Yantai Guofengin johtaja on kommunistisen puolueen jäsen ja toimii viimeksi mainitun yrityksen puolueosaston pääsihteerinä. Aiemmin hän oli Yantain SASACin puoluekomitean jäsen ja tilastoarviointijaoston päällikkö (46). Toisena esimerkkinä kommunistisen puolueen läsnäolosta kemianteollisuuden yritysrakenteessa voidaan esittää se, että Kiinan yhden johtavan sulfaniilihapon viejän, China Jiangsu International Economic and Technical Cooperation Groupin, rakenteissa yrityksen koko johtoryhmällä on yhteys puolueeseen (47). Myös yritys itse raportoi sisäisistä puolueeseen liittyvistä toimistaan: ”China Jiangsu International Group -yrityksen puoluekomitea järjesti 18 päivän tammikuuta iltapäivällä vuoden 2018 vuotuisen tarkastelun puolueorganisaation pääsihteerin toimista puolueen vahvistamiseksi ruohonjuuritasolla ja vuoden 2019 puolueen vahvistamiseen tähtäävien toimien aloituskonferenssin.” (48) Eräs toinen suuri sulfaniilihapon viejä, joka mainittiin aiemmin, Northeast Pharmaceutical Group Import and Export Trade Co., Ltd., toteaa, että yksi sen yrityksen toimintalinjoista on ”kuunnella presidentti Xin sanoja ja seurata puoluetta” ja että yksi sen yritysarvoista on ”hoitaa liiketoimintaa niin, että se hyödyttää valtiota” (49). |
| --- | --- |

(67)

Esimerkiksi kommunistisen puolueen rakenteissa ja yrityksen johtoelimessä on henkilöllisiä päällekkäisyyksiä ainakin yhdessä yrityksessä, Wanhua Chemicalissa, joka tuottaa suuria määriä aniliinia (sulfaniilihapon keskeinen ainesosa), kuten jo mainittiin. Komissio totesi, että yrityksen nykyinen johtaja Liao Zengtai on myös puolueen pääsihteeri. Lisäksi yksi Wanhua Chemicalin johtajista ja sen osakkeenomistajana olevan ja siihen määräysvaltaa käyttävän yrityksen Yantai Guofengin johtaja on kommunistisen puolueen jäsen ja toimii viimeksi mainitun yrityksen puolueosaston pääsihteerinä. Aiemmin hän oli Yantain SASACin puoluekomitean jäsen ja tilastoarviointijaoston päällikkö (46). Toisena esimerkkinä kommunistisen puolueen läsnäolosta kemianteollisuuden yritysrakenteessa voidaan esittää se, että Kiinan yhden johtavan sulfaniilihapon viejän, China Jiangsu International Economic and Technical Cooperation Groupin, rakenteissa yrityksen koko johtoryhmällä on yhteys puolueeseen (47). Myös yritys itse raportoi sisäisistä puolueeseen liittyvistä toimistaan: ”China Jiangsu International Group -yrityksen puoluekomitea järjesti 18 päivän tammikuuta iltapäivällä vuoden 2018 vuotuisen tarkastelun puolueorganisaation pääsihteerin toimista puolueen vahvistamiseksi ruohonjuuritasolla ja vuoden 2019 puolueen vahvistamiseen tähtäävien toimien aloituskonferenssin.” (48) Eräs toinen suuri sulfaniilihapon viejä, joka mainittiin aiemmin, Northeast Pharmaceutical Group Import and Export Trade Co., Ltd., toteaa, että yksi sen yrityksen toimintalinjoista on ”kuunnella presidentti Xin sanoja ja seurata puoluetta” ja että yksi sen yritysarvoista on ”hoitaa liiketoimintaa niin, että se hyödyttää valtiota” (49).

46

47

48

49

| (68) | Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.2.2.8 jakso) samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin (50). Näin ollen valtion läsnäolo yrityksissä, myös valtion omistamissa yrityksissä, sulfaniilihapon sektorilla ja muilla asiaan liittyvillä sektoreilla (kuten finanssimarkkinoilla ja tuotantopanossektorilla) antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin. |
| --- | --- |

(68)

Valtion läsnäolo rahoitusmarkkinoilla ja sen puuttuminen niiden toimintaan (ks. myös 3.2.2.8 jakso) samoin kuin raaka-aineiden ja tuotantopanosten tarjoamiseen lisää vääristävää vaikutusta markkinoihin (50). Näin ollen valtion läsnäolo yrityksissä, myös valtion omistamissa yrityksissä, sulfaniilihapon sektorilla ja muilla asiaan liittyvillä sektoreilla (kuten finanssimarkkinoilla ja tuotantopanossektorilla) antaa Kiinan viranomaisille mahdollisuuden puuttua hintoihin ja kustannuksiin.

50

3.2.2.5   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kolmannen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: syrjivät julkiset politiikat tai toimenpiteet, joilla suositaan kotimaisia tavarantoimittajia tai vaikutetaan muutoin vapaisiin markkinavoimiin

| (69) | Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (51). |
| --- | --- |

(69)

Kiinan talouden suuntaa ohjaa merkittävässä määrin pitkälle viety suunnitelmajärjestelmä, jossa esitetään prioriteetteja ja vahvistetaan tavoitteet, joihin keskus- ja paikallishallintojen on keskityttävä. Kaikilla hallinnon tasoilla on suunnitelmia, jotka kattavat käytännöllisesti katsoen kaikki talouden sektorit. Suunnitteluvälineissä asetetut tavoitteet ovat sitovia ja viranomaiset kullakin hallinnon tasolla valvovat, että alemmat hallintotasot panevat suunnitelmat täytäntöön. Kiinan suunnitelmajärjestelmän tuloksena resursseja ohjataan sektoreille, jotka valtio on nimennyt strategisiksi tai muutoin poliittisesti merkittäviksi, eikä niitä jaeta markkinavoimien perusteella (51).

51

| (70) | Kiinan viranomaiset pitävät kemianteollisuutta, johon sulfaniilihapon tuottajat ja niiden tuotantopanosten toimittajat kuuluvat, tärkeänä sektorina. Tämä käy ilmi lukuisista kemian sektoriin liittyvistä suunnitelmista, ohjeista ja muista asiakirjoista, jotka on laadittu kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla (52). |
| --- | --- |

(70)

Kiinan viranomaiset pitävät kemianteollisuutta, johon sulfaniilihapon tuottajat ja niiden tuotantopanosten toimittajat kuuluvat, tärkeänä sektorina. Tämä käy ilmi lukuisista kemian sektoriin liittyvistä suunnitelmista, ohjeista ja muista asiakirjoista, jotka on laadittu kansallisella, alueellisella ja kunnallisella tasolla (52).

52

| (71) | Erityisesti olefiinien – kemiallinen tuoteryhmä, johon bentseeni (sulfaniilihapon tärkeimmän tuotantopanoksen aniliinin raaka-aine) kuuluu – tuotantoon kiinnitetään erityishuomiota 13. kansallisessa viisivuotissuunnitelmassa (53). Olefiineihin sovelletaan myös petrokemian ja kemian teollisuuden 13. viisivuotissuunnitelmaa (2016–2020), jonka kautta valtio vahvistaa tiettyjen kemian alasektoreiden kehityspolut, mukaan lukien toimitus- ja arvoketjun hallinta, ja asettaa teollistamistavoitteita, joilla kaikilla voi olla välitön vaikutus markkinavoimiin näillä alasektoreilla. Olefiinien tapauksessa valtio on ohjeistanut ”Vauhdittamaan keskeisten petrokemian hankkeiden rakentamista. Valmistautumaan käyttämään sekä kansainvälisiä että kotimaisia resursseja, kehittämään metanolista olefiineja ja propaanin vedynpoistolla propyleenia, lisäämään muiden kuin öljypohjaisten tuotteiden osuutta etyleenin ja propyleenin tuotantomäärässä ja parantamaan toimitusvarmuutta” (54) sekä ilmoittanut ”edistävänsä seitsemän suuren petrokemian teollisuuden hankkeen rakentamista, vahvistavansa valmiuksia olefiinien, aromiaineiden ja muiden perusaineiden saatavuuden takaamiseen sekä parantavansa jalostuksen integrointia” (55). |
| --- | --- |

(71)

Erityisesti olefiinien – kemiallinen tuoteryhmä, johon bentseeni (sulfaniilihapon tärkeimmän tuotantopanoksen aniliinin raaka-aine) kuuluu – tuotantoon kiinnitetään erityishuomiota 13. kansallisessa viisivuotissuunnitelmassa (53). Olefiineihin sovelletaan myös petrokemian ja kemian teollisuuden 13. viisivuotissuunnitelmaa (2016–2020), jonka kautta valtio vahvistaa tiettyjen kemian alasektoreiden kehityspolut, mukaan lukien toimitus- ja arvoketjun hallinta, ja asettaa teollistamistavoitteita, joilla kaikilla voi olla välitön vaikutus markkinavoimiin näillä alasektoreilla. Olefiinien tapauksessa valtio on ohjeistanut ”Vauhdittamaan keskeisten petrokemian hankkeiden rakentamista. Valmistautumaan käyttämään sekä kansainvälisiä että kotimaisia resursseja, kehittämään metanolista olefiineja ja propaanin vedynpoistolla propyleenia, lisäämään muiden kuin öljypohjaisten tuotteiden osuutta etyleenin ja propyleenin tuotantomäärässä ja parantamaan toimitusvarmuutta” (54) sekä ilmoittanut ”edistävänsä seitsemän suuren petrokemian teollisuuden hankkeen rakentamista, vahvistavansa valmiuksia olefiinien, aromiaineiden ja muiden perusaineiden saatavuuden takaamiseen sekä parantavansa jalostuksen integrointia” (55).

53

54

55

| (72) | Myös muissa keskeisissä kiinalaisissa poliittisissa asiakirjoissa, kuten petrokemian teollisuuden rakennemuutosta, uudistamista ja kannattavuuden kasvua koskevissa valtioneuvoston suuntaviivoissa, asetettiin keskeisiksi tavoitteiksi olefiinien toimitusten hallinta: ”Tuotantokapasiteettirakenne on asteittain optimoitava. Olefiinien, aromiaineiden ja muiden perusraaka-aineiden toimitusvarmuuskapasiteettia on merkittävästi vahvistettava.” (56) |
| --- | --- |

(72)

Myös muissa keskeisissä kiinalaisissa poliittisissa asiakirjoissa, kuten petrokemian teollisuuden rakennemuutosta, uudistamista ja kannattavuuden kasvua koskevissa valtioneuvoston suuntaviivoissa, asetettiin keskeisiksi tavoitteiksi olefiinien toimitusten hallinta: ”Tuotantokapasiteettirakenne on asteittain optimoitava. Olefiinien, aromiaineiden ja muiden perusraaka-aineiden toimitusvarmuuskapasiteettia on merkittävästi vahvistettava.” (56)

56

| (73) | Koko maata koskevien suunnitelmien ja suuntaviivojen määräykset kuvastuvat provinssien suunnitteluasiakirjoissa, kuten Jiangsun provinssin kemianteollisuuden kehittämistä koskevassa 13. viisivuotissuunnitelmassa (2016–2020), jossa määrätään, mitä toimia kullakin alueella olisi toteutettava alueen teollisen perustan ja sen kapasiteetin samoin kuin toimituslähteiden osalta, etenkin olefiineihin liittyen: ”Nanjingin petrokemian teollisuudessa on varmistettava jalostettujen tuotteiden, olefiinien ja aromaattisten hiilivetyjen integrointi ja kehittäminen sekä varmistettava jatkojalostustuotteiden korkean arvon kehittäminen.” (57) Olefiinit sisältyvät myös Hebein provinssin petrokemian teollisuutta koskevaan 13. suunnitelmaan, jossa viranomaiset pyrkivät ohjaamaan rakenteellisia kehitysmalleja tietyille teollisuuden segmenteille yhdessä kapasiteetin valvonnan kanssa, ja ohjeistavat erityisesti ”vauhdittamaan hiili-etyleeniglykolin kehittämistä, kehittämään asteittain hiili (metanoli)-olefiineja, lisäämään muiden kuin öljypohjaisten olefiinien tuotantokapasiteettia, rakentamaan hiileen pohjautuvien aromaattisten hiilivetyjen tuotantolaitoksia sopiviin paikkoihin rannikkoalueille, lisäämään teollisuuden keskittämistä ja laajentamista” (58). |
| --- | --- |

(73)

Koko maata koskevien suunnitelmien ja suuntaviivojen määräykset kuvastuvat provinssien suunnitteluasiakirjoissa, kuten Jiangsun provinssin kemianteollisuuden kehittämistä koskevassa 13. viisivuotissuunnitelmassa (2016–2020), jossa määrätään, mitä toimia kullakin alueella olisi toteutettava alueen teollisen perustan ja sen kapasiteetin samoin kuin toimituslähteiden osalta, etenkin olefiineihin liittyen: ”Nanjingin petrokemian teollisuudessa on varmistettava jalostettujen tuotteiden, olefiinien ja aromaattisten hiilivetyjen integrointi ja kehittäminen sekä varmistettava jatkojalostustuotteiden korkean arvon kehittäminen.” (57) Olefiinit sisältyvät myös Hebein provinssin petrokemian teollisuutta koskevaan 13. suunnitelmaan, jossa viranomaiset pyrkivät ohjaamaan rakenteellisia kehitysmalleja tietyille teollisuuden segmenteille yhdessä kapasiteetin valvonnan kanssa, ja ohjeistavat erityisesti ”vauhdittamaan hiili-etyleeniglykolin kehittämistä, kehittämään asteittain hiili (metanoli)-olefiineja, lisäämään muiden kuin öljypohjaisten olefiinien tuotantokapasiteettia, rakentamaan hiileen pohjautuvien aromaattisten hiilivetyjen tuotantolaitoksia sopiviin paikkoihin rannikkoalueille, lisäämään teollisuuden keskittämistä ja laajentamista” (58).

57

58

| (74) | Komissio totesi myös, että erääseen sulfaniilihapon tuotannossa käytettyyn raaka-aineeseen, rikkihappoon, sovellettiin julkista politiikkaa Hebein provinssissa Hebein provinssin petrokemian teollisuutta koskevan 13. suunnitelman nojalla uuden tuotantokapasiteetin valvonnan osalta: ”Hebeissä pannaan tiukasti täytäntöön sektorille pääsyä koskevat edellytykset, valvotaan uutta tuotantokapasiteettia muun muassa koksin, kaustisen soodan, natriumkarbonaatin, rikkihapon, kalsiumkarbidi-PVC:n, metanolin ja väriaineiden osalta.” (59) |
| --- | --- |

(74)

Komissio totesi myös, että erääseen sulfaniilihapon tuotannossa käytettyyn raaka-aineeseen, rikkihappoon, sovellettiin julkista politiikkaa Hebein provinssissa Hebein provinssin petrokemian teollisuutta koskevan 13. suunnitelman nojalla uuden tuotantokapasiteetin valvonnan osalta: ”Hebeissä pannaan tiukasti täytäntöön sektorille pääsyä koskevat edellytykset, valvotaan uutta tuotantokapasiteettia muun muassa koksin, kaustisen soodan, natriumkarbonaatin, rikkihapon, kalsiumkarbidi-PVC:n, metanolin ja väriaineiden osalta.” (59)

59

| (75) | Kiinan viranomaiset ohjaavat kemikaalisektorin kehitystä erilaisilla välineillä, esimerkiksi myöntämällä valtiontukea erityisesti aniliinin (sulfaniilihapon tuotannossa käytetyn pääraaka-aineen) tuottajille. Aniliinin johtavan tuottajan, Wanhuan Chemicalsin, vuosikertomuksissa vahvistetaan, että yritys sai seuraavat määrät valtion tukia: vuonna 2019–907 miljoonaa RMB (60); vuonna 2018–1 miljardi RMB; vuonna 2017–1,3 miljardia RMB (61). |
| --- | --- |

(75)

Kiinan viranomaiset ohjaavat kemikaalisektorin kehitystä erilaisilla välineillä, esimerkiksi myöntämällä valtiontukea erityisesti aniliinin (sulfaniilihapon tuotannossa käytetyn pääraaka-aineen) tuottajille. Aniliinin johtavan tuottajan, Wanhuan Chemicalsin, vuosikertomuksissa vahvistetaan, että yritys sai seuraavat määrät valtion tukia: vuonna 2019–907 miljoonaa RMB (60); vuonna 2018–1 miljardi RMB; vuonna 2017–1,3 miljardia RMB (61).

60

61

| (76) | Lisäksi komissio totesi, että Wanhua Chemicalsille on valtion määräysvallassa olevana yrityksenä annettu hiljattain tehtäväksi koko maan laajuisen hankkeen toteuttaminen, mikä osoittaa, että yrityksellä on valtioon tiivis suhde, josta se saa etua: ”Lokakuussa 2019 Kiinan kansalliset standardointiviranomaiset antoivat virallisen vastauksen ja hyväksyivät Yantai Wanhua Chemical Group Co., Ltd.:n yritykseksi, joka vastaa kansallisen teknisten standardien innovointiperustan (uusien kemiallisten materiaalien) valmistelusta ja rakentamisesta.” (62) |
| --- | --- |

(76)

Lisäksi komissio totesi, että Wanhua Chemicalsille on valtion määräysvallassa olevana yrityksenä annettu hiljattain tehtäväksi koko maan laajuisen hankkeen toteuttaminen, mikä osoittaa, että yrityksellä on valtioon tiivis suhde, josta se saa etua: ”Lokakuussa 2019 Kiinan kansalliset standardointiviranomaiset antoivat virallisen vastauksen ja hyväksyivät Yantai Wanhua Chemical Group Co., Ltd.:n yritykseksi, joka vastaa kansallisen teknisten standardien innovointiperustan (uusien kemiallisten materiaalien) valmistelusta ja rakentamisesta.” (62)

62

| (77) | Lisäksi aniliinin tuottamisessa käytetyn kemiallisen raaka-aineen, bentseenin, osalta komissio totesi, että Kiina soveltaa siihen 40 prosentin vientiveroa (63). Se ei kuitenkaan sovella vientitullia bentseenin jatkojalostustuotteisiin, mukaan lukien sulfaniilihappoon. |
| --- | --- |

(77)

Lisäksi aniliinin tuottamisessa käytetyn kemiallisen raaka-aineen, bentseenin, osalta komissio totesi, että Kiina soveltaa siihen 40 prosentin vientiveroa (63). Se ei kuitenkaan sovella vientitullia bentseenin jatkojalostustuotteisiin, mukaan lukien sulfaniilihappoon.

63

| (78) | Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia kemikaalisektorin kehittämisessä ja toiminnassa, ja sulfaniilihapon tuottamiseen käytetyt raaka-aineet ovat valtion toimenpiteiden kohteena. |
| --- | --- |

(78)

Kiinan viranomaiset ohjaavat ja määräävät näillä ja muilla keinoilla lähes kaikkia näkökohtia kemikaalisektorin kehittämisessä ja toiminnassa, ja sulfaniilihapon tuottamiseen käytetyt raaka-aineet ovat valtion toimenpiteiden kohteena.

| (79) | Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli aniliinin tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti. |
| --- | --- |

(79)

Kaiken kaikkiaan Kiinan viranomaiset toteuttavat toimia, joilla toimijat saadaan noudattamaan julkisen politiikan tavoitteita kannustettavien toimialojen tukemiseksi, mukaan lukien tarkastelun kohteena olevan tuotteen valmistuksessa käytettävän pääraaka-aineen eli aniliinin tuotanto. Tällaisilla toimenpiteillä estetään markkinavoimia toimimasta vapaasti.

3.2.2.6   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan neljännen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädännön puuttuminen, syrjivä soveltaminen tai sen riittämätön täytäntöönpano

| (80) | Asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta pystyvän riittävästi toteuttamaan omia päätavoitteitaan eli selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa juontavan juurensa siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö virallisesti perustuu samoihin periaatteisiin kuin vastaava lainsäädäntö muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista järjestelmällinen heikko täytäntöönpano. Konkurssien lukumäärä on äärimmäisen alhainen suhteessa maan talouden kokoon eikä vähiten sen vuoksi, että maksukyvyttömyysmenettelyihin liittyy lukuisia puutteita, jotka tosiasiassa estävät konkurssimenettelyt. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (64). |
| --- | --- |

(80)

Asiakirja-aineistossa olevien tietojen perusteella Kiinan konkurssijärjestelmä ei vaikuta pystyvän riittävästi toteuttamaan omia päätavoitteitaan eli selvittämään oikeudenmukaisesti saatavia ja velkoja ja turvaamaan velallisten ja velkojien laillisia oikeuksia ja etuja. Tämä vaikuttaa juontavan juurensa siitä, että vaikka Kiinan konkurssilainsäädäntö virallisesti perustuu samoihin periaatteisiin kuin vastaava lainsäädäntö muissa maissa, Kiinan järjestelmälle on ominaista järjestelmällinen heikko täytäntöönpano. Konkurssien lukumäärä on äärimmäisen alhainen suhteessa maan talouden kokoon eikä vähiten sen vuoksi, että maksukyvyttömyysmenettelyihin liittyy lukuisia puutteita, jotka tosiasiassa estävät konkurssimenettelyt. Lisäksi valtion rooli maksukyvyttömyysmenettelyissä on edelleen vahva ja aktiivinen, ja sillä on usein suora vaikutus menettelyn lopputulokseen (64).

64

| (81) | Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (65). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. Voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä. Näitä säännöksiä kuitenkin laiminlyödään säännöllisesti, ja jotkin ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (66). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (67). |
| --- | --- |

(81)

Lisäksi Kiinan omistusoikeusjärjestelmän puutteet ovat erityisen ilmeiset maanomistuksen ja maankäyttöoikeuksien suhteen (65). Kiinan valtio omistaa kaiken maan (kollektiivisesti omistettu maa maaseudulla ja valtion omistama maa kaupunkialueilla). Sen jakaminen riippuu täysin valtiosta. Voimassa on säännöksiä, joiden tavoitteena on myöntää maankäyttöoikeudet avoimesti ja markkinahinnoilla, esimerkiksi tarjouskilpailumenettelyllä. Näitä säännöksiä kuitenkin laiminlyödään säännöllisesti, ja jotkin ostajat voivat hankkia maata ilmaiseksi tai alle markkinahintojen (66). Lisäksi viranomaiset pyrkivät usein maata jakaessaan erityisiin poliittisiin tavoitteisiin, kuten taloussuunnitelmien täytäntöönpanoon (67).

65

66

67

| (82) | Kiinan talouden muiden alojen tapaan sulfaniilihapon tuottajiin sovelletaan Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädäntöä. Tämän vuoksi konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivästä tai riittämättömästä täytäntöönpanosta johtuvat ylhäältä alaspäin suuntautuvat vääristymät vaikuttavat myös näihin yrityksiin. Tässä tutkimuksessa ei tullut esiin mitään, mikä asettaisi kyseiset havainnot kyseenalaisiksi. Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa. Käytettävissä olevan näytön perusteella nämä seikat vaikuttavat koskevan täysin myös kemikaalisektoria, mukaan lukien sulfaniilihapon tuotannonala ja sulfaniilihapon tuottamiseen käytettäviä raaka-aineita valmistavat tuotannonalat. |
| --- | --- |

(82)

Kiinan talouden muiden alojen tapaan sulfaniilihapon tuottajiin sovelletaan Kiinan konkurssi-, yhtiö- ja varallisuuslainsäädäntöä. Tämän vuoksi konkurssi- ja varallisuuslainsäädännön syrjivästä tai riittämättömästä täytäntöönpanosta johtuvat ylhäältä alaspäin suuntautuvat vääristymät vaikuttavat myös näihin yrityksiin. Tässä tutkimuksessa ei tullut esiin mitään, mikä asettaisi kyseiset havainnot kyseenalaisiksi. Sen vuoksi komissio päätteli alustavasti, että Kiinan konkurssi- ja omaisuuslainsäädäntö ei toimi asianmukaisesti, ja tästä aiheutuu vääristymiä, jotka liittyvät maksukyvyttömien yritysten pitämiseen hengissä sekä maankäyttöoikeuksien myöntämiseen Kiinassa. Käytettävissä olevan näytön perusteella nämä seikat vaikuttavat koskevan täysin myös kemikaalisektoria, mukaan lukien sulfaniilihapon tuotannonala ja sulfaniilihapon tuottamiseen käytettäviä raaka-aineita valmistavat tuotannonalat.

| (83) | Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista kemikaalisektorilla, myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta. |
| --- | --- |

(83)

Edellä esitetyn perusteella komissio päätteli, että konkurssi- ja omaisuuslainsäädännön soveltaminen oli syrjivää tai täytäntöönpano puutteellista kemikaalisektorilla, myös tarkastelun kohteena olevan tuotteen osalta.

3.2.2.7   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan viidennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: palkkakustannusten vääristyminen

| (84) | Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä Kiinassa täysin, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkin sellaisia, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (68). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen järjestö ei ole kuitenkaan täysin riippumaton valtion viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on edelleenkin vähäistä (69). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaisiin. Tämän seurauksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (70). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa. |
| --- | --- |

(84)

Markkinoihin perustuvien palkkojen järjestelmä ei voi kehittyä Kiinassa täysin, koska työntekijöillä ja työnantajilla ei ole oikeutta järjestäytyä kollektiivisesti. Kiina on jättänyt ratifioimatta useita Kansainvälisen työjärjestön (ILO) keskeisiä yleissopimuksia, etenkin sellaisia, jotka koskevat järjestäytymisoikeutta ja kollektiivista neuvotteluoikeutta (68). Kansallisen lainsäädännön mukaan vain yksi ammattiyhdistys on aktiivinen. Kyseinen järjestö ei ole kuitenkaan täysin riippumaton valtion viranomaisista, ja sen osallistuminen työehtosopimusneuvotteluihin ja työntekijöiden oikeuksien suojeluun on edelleenkin vähäistä (69). Lisäksi Kiinan työvoiman liikkuvuutta rajoitetaan kotitalouksien rekisteröintijärjestelmällä, joka rajoittaa sosiaaliturva- ja muiden etuuksien täyden saannin tietyn hallinnollisen alueen asukkaisiin. Tämän seurauksena työntekijöillä, jotka eivät kuulu paikallisten asukkaiden rekisteriin, on yleensä heikko työllisyysasema ja alempi palkka kuin asukasrekisteriin kuuluvilla (70). Nämä seikat vääristävät palkkakustannuksia Kiinassa.

68

69

70

| (85) | Tutkimuksessa ei esitetty mitään näyttöä siitä, että kemikaalisektoriin, mukaan luettuna sulfaniilihapon tuotanto, ei sovellettaisi edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat siten sulfaniilihapon tuotannonalaan sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tuotannon pääraaka-ainetta valmistettaessa) että välillisesti (kun tuotannonala saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää). |
| --- | --- |

(85)

Tutkimuksessa ei esitetty mitään näyttöä siitä, että kemikaalisektoriin, mukaan luettuna sulfaniilihapon tuotanto, ei sovellettaisi edellä kuvattua Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää. Palkkakustannusten vääristymät vaikuttavat siten sulfaniilihapon tuotannonalaan sekä suoraan (tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tai sen tuotannon pääraaka-ainetta valmistettaessa) että välillisesti (kun tuotannonala saa pääomaa tai tuotantopanoksia yrityksiltä, joihin sovelletaan samaa Kiinan työlainsäädäntöjärjestelmää).

3.2.2.8   Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdan kuudennen luetelmakohdan mukaiset merkittävät vääristymät: mahdollisuus saada rahoitusta, jonka myöntävät instituutiot, jotka toteuttavat julkisen politiikan tavoitteita tai toimivat muulla tavoin niin, etteivät ne ole valtiosta riippumattomia

| (86) | Yritystoimijoiden pääomansaantiin liittyy Kiinassa useita vääristymiä. |
| --- | --- |

(86)

Yritystoimijoiden pääomansaantiin liittyy Kiinassa useita vääristymiä.

| (87) | Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista, että siinä ovat vahvassa asemassa valtion omistamat pankit (71), jotka rahoitusta myöntäessään ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon omistajuuden lisäksi myös henkilökohtaisten suhteiden kautta (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat) (72), ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (73). Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (74). |
| --- | --- |

(87)

Kiinan rahoitusjärjestelmälle on ensinnäkin ominaista, että siinä ovat vahvassa asemassa valtion omistamat pankit (71), jotka rahoitusta myöntäessään ottavat huomioon muita kriteereitä kuin hankkeen taloudellisen elinkelpoisuuden. Rahoitusalan ulkopuolella toimivien valtion omistamien yritysten tavoin pankit ovat sidoksissa valtioon omistajuuden lisäksi myös henkilökohtaisten suhteiden kautta (Kiinan kommunistinen puolue nimittää valtion omistamien rahoituslaitosten johtajat) (72), ja pankit panevat säännöllisesti täytäntöön valtion suunnittelemaa julkista politiikkaa, kuten rahoitusalan ulkopuolella toimivat valtion omistamat yrityksetkin. Näin toimiessaan pankit noudattavat selkeää oikeudellista velvoitetta harjoittaa liiketoimintaansa kansantalouden ja yhteiskunnallisen kehityksen tarpeiden mukaisesti ja valtion teollisuuspolitiikan ohjauksessa (73). Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (74).

71

72

73

74

| (88) | Eri säännöksissä viitataan kyllä tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta esimerkiksi kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten päätelmistä saatu mittava näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa. |
| --- | --- |

(88)

Eri säännöksissä viitataan kyllä tarpeeseen noudattaa tavanomaisia pankkitoimintaan liittyviä käyttäytymis- ja vakavaraisuussääntöjä, kuten tarpeeseen tutkia lainan ottajan luottokelpoisuus, mutta esimerkiksi kaupan suojatoimenpiteitä koskevien tutkimusten päätelmistä saatu mittava näyttö osoittaa, että näillä säännöksillä on vain toissijainen rooli erilaisten oikeudellisten välineiden soveltamisessa.

| (89) | Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä monista eri syistä, kuten siksi että yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus vaikuttavat riskinarviointiin. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alempia kansainvälisiä luokituksia (75). |
| --- | --- |

(89)

Lisäksi joukkolaina- ja luottoluokitukset ovat usein vääristyneitä monista eri syistä, kuten siksi että yrityksen strateginen merkitys Kiinan valtiolle ja valtion implisiittisen takauksen vahvuus vaikuttavat riskinarviointiin. Arvioiden mukaan kiinalaiset luottoluokitukset vastaavat järjestelmällisesti alempia kansainvälisiä luokituksia (75).

75

| (90) | Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (76). Tämän tuloksena lainanannossa suositaan valtion omistuksessa olevia yrityksiä, suuria yksityisiä yrityksiä, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimivia yrityksiä, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille. |
| --- | --- |

(90)

Tähän liittyy myös muita sääntöjä, jotka ohjaavat rahoitusta sektoreille, jotka valtio on nimennyt kannustettaviksi tai muutoin merkittäviksi (76). Tämän tuloksena lainanannossa suositaan valtion omistuksessa olevia yrityksiä, suuria yksityisiä yrityksiä, joilla on hyvät yhteydet, sekä keskeisillä tuotannonaloilla toimivia yrityksiä, mikä viittaa siihen, että pääoman saatavuus ja kustannukset eivät ole samat kaikille markkinatoimijoille.

76

| (91) | Toiseksi lainakustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut pääomasijoitusten liialliseen käyttöön ja sijoitusten tuottojen jatkuvaan pienemiseen. Tästä osoituksena on yritysten velkaantumisasteen hiljattainen kohoaminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä putoamisesta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmässä toiminnassa oleva mekanismi ei noudata normaaleja kaupallisia reaktioita. |
| --- | --- |

(91)

Toiseksi lainakustannukset on pidetty keinotekoisen alhaisina investointien lisäämiseksi. Tämä on johtanut pääomasijoitusten liialliseen käyttöön ja sijoitusten tuottojen jatkuvaan pienemiseen. Tästä osoituksena on yritysten velkaantumisasteen hiljattainen kohoaminen valtion sektorilla kannattavuuden jyrkästä putoamisesta huolimatta, mikä viittaa siihen, että pankkijärjestelmässä toiminnassa oleva mekanismi ei noudata normaaleja kaupallisia reaktioita.

| (92) | Kolmanneksi, vaikka nimelliskorot vapautettiin lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään synny vapaiden markkinavoimien vaikutuksesta, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, koska sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset korot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön. |
| --- | --- |

(92)

Kolmanneksi, vaikka nimelliskorot vapautettiin lokakuussa 2015, hintasignaalit eivät edelleenkään synny vapaiden markkinavoimien vaikutuksesta, vaan niihin vaikuttavat valtiosta johtuvat vääristymät. Enintään viitekoron suuruisina myönnettävien lainojen osuus on edelleen 45 prosenttia kaikesta lainanannosta, ja kohdennettu lainananto vaikuttaa olevan kasvussa, koska sen osuus on lisääntynyt huomattavasti vuodesta 2015 lähtien heikentyneistä taloudellisista olosuhteista huolimatta. Keinotekoisen alhaiset korot johtavat alihinnoitteluun ja tämän seurauksena liialliseen pääoman käyttöön.

| (93) | Yleinen luottojen lisääntyminen Kiinassa viittaa siihen, että pääoman kohdentamisen tehokkuus on heikkenemässä ilman merkkejä luotonannon kiristymisestä, jota voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Tämän seurauksena järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Velkariskin kasvaessa Kiinan valtio on päättänyt välttää maksukyvyttömyystilanteita. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velka (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velka osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin. |
| --- | --- |

(93)

Yleinen luottojen lisääntyminen Kiinassa viittaa siihen, että pääoman kohdentamisen tehokkuus on heikkenemässä ilman merkkejä luotonannon kiristymisestä, jota voitaisiin odottaa vääristymättömässä markkinaympäristössä. Tämän seurauksena järjestämättömät lainat ovat lisääntyneet nopeasti viime vuosina. Velkariskin kasvaessa Kiinan valtio on päättänyt välttää maksukyvyttömyystilanteita. Tästä syystä luottotappioita on käsitelty pidentämällä laina-aikaa eli luomalla nk. zombie-yrityksiä tai siirtämällä velka (esim. yhteenliittymien kautta tai muuntamalla velka osakkeiksi) poistamatta välttämättä velkaongelmaa tai puuttumatta sen perussyihin.

| (94) | Markkinoiden vapauttamiseksi viime aikoina toteutetuista toimista huolimatta Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät vääristymät, jotka johtuvat valtion edelleen merkittävästä roolista pääomamarkkinoilla. |
| --- | --- |

(94)

Markkinoiden vapauttamiseksi viime aikoina toteutetuista toimista huolimatta Kiinan yritysluottojärjestelmään vaikuttavat merkittävät vääristymät, jotka johtuvat valtion edelleen merkittävästä roolista pääomamarkkinoilla.

| (95) | Siitä, että sulfaniilihapon tuotannonalaan ei kohdistuisi edellä kuvattu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan, ei esitetty mitään näyttöä. Komissio vahvisti myös, että aniliinin (sulfaniilihapon tuotannossa käytetyn pääraaka-aineen) johtava tuottaja sai etua valtion tuista (ks. 75 kappale). Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla. |
| --- | --- |

(95)

Siitä, että sulfaniilihapon tuotannonalaan ei kohdistuisi edellä kuvattu valtion puuttuminen rahoitusjärjestelmän toimintaan, ei esitetty mitään näyttöä. Komissio vahvisti myös, että aniliinin (sulfaniilihapon tuotannossa käytetyn pääraaka-aineen) johtava tuottaja sai etua valtion tuista (ks. 75 kappale). Sen vuoksi rahoitusjärjestelmään liittyvät valtion toimet vaikuttavat voimakkaasti markkinaolosuhteisiin kaikilla tasoilla.

3.2.2.9   Kuvattujen vääristymien systeeminen luonne

| (96) | Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät ovat ominaisia Kiinan taloudelle. Käytettävissä oleva näyttö osoittaa, että 3.2.2.1–3.2.2.5 jaksossa ja raportin A osassa kuvatut tosiseikat ja Kiinan järjestelmän ominaisuudet koskevat koko maata ja kaikkia talouden sektoreita. Sama koskee tuotannontekijöiden kuvausta, joka esitetään 3.2.2.6–3.2.2.8 kohdassa ja raportin B osassa. |
| --- | --- |

(96)

Komissio totesi, että raportissa kuvatut vääristymät ovat ominaisia Kiinan taloudelle. Käytettävissä oleva näyttö osoittaa, että 3.2.2.1–3.2.2.5 jaksossa ja raportin A osassa kuvatut tosiseikat ja Kiinan järjestelmän ominaisuudet koskevat koko maata ja kaikkia talouden sektoreita. Sama koskee tuotannontekijöiden kuvausta, joka esitetään 3.2.2.6–3.2.2.8 kohdassa ja raportin B osassa.

| (97) | Komissio muistuttaa, että sulfaniilihapon tuotantoon tarvitaan laaja valikoima tuotantopanoksia. Kiina on yksi aniliinin (sulfaniilihapon tuotannossa käytetyn pääraaka-aineen) johtavista tuottajista (ks. 62 kappale). Kun sulfaniilihapon tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset Kiinassa, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla. |
| --- | --- |

(97)

Komissio muistuttaa, että sulfaniilihapon tuotantoon tarvitaan laaja valikoima tuotantopanoksia. Kiina on yksi aniliinin (sulfaniilihapon tuotannossa käytetyn pääraaka-aineen) johtavista tuottajista (ks. 62 kappale). Kun sulfaniilihapon tuottajat ostavat tai hankkivat nämä tuotantopanokset Kiinassa, niiden maksamat hinnat (jotka kirjataan niiden kustannuksina) ovat selvästi alttiina samoille jo aikaisemmin mainituille systeemisille vääristymille. Esimerkkinä voidaan mainita, että tuotantopanosten toimittajat työllistävät työvoimaa, johon kohdistuu vääristymiä. Ne saattavat myös lainata rahaa, johon kohdistuu rahoitussektorista / pääoman jakamisesta johtuvia vääristymiä. Lisäksi niihin sovelletaan suunnittelujärjestelmää, jota toteutetaan valtionhallinnon kaikilla tasoilla ja kaikilla tuotannonaloilla.

| (98) | Näin ollen sen lisäksi, että sulfaniilihapon kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä. |
| --- | --- |

(98)

Näin ollen sen lisäksi, että sulfaniilihapon kotimarkkinoiden myyntihintoja ei voida käyttää perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan nojalla, kaikki tuotantopanosten (muun muassa raaka-aineiden, energian, maan, rahoituksen ja työvoiman) kustannukset ovat vääristyneitä, koska valtion merkittävä puuttuminen toimintaan vaikuttaa hinnanmuodostukseen (ks. raportin A ja B osa). Pääoman myöntämiseen, maankäyttöoikeuksiin, työvoimaan, energiaan ja raaka-aineisiin liittyvää valtion puuttumista toimintaan esiintyy kaikkialla Kiinassa. Tämä tarkoittaa muun muassa sitä, että merkittäviä vääristymiä kohdistuu myös tuotantopanokseen, joka on tuotettu Kiinassa yhdistämällä erilaisia tuotannontekijöitä. Sama koskee tuotantopanoksen tuotantopanosta ja niin edelleen. Kiinan viranomaiset tai vientiä harjoittavat tuottajat eivät ole esittäneet tässä tutkimuksessa mitään vastakkaista näyttöä tai väitettä.

3.2.2.10   Päätelmät

| (99) | Edellä 3.2.2.2–3.2.2.9 jaksossa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja kemikaalisektorilla erityisesti (mukaan luettuna tarkastelun kohteena oleva tuote), osoitettiin, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa. |
| --- | --- |

(99)

Edellä 3.2.2.2–3.2.2.9 jaksossa esitetyssä analyysissä, jossa on tarkasteltu kaikkea käytettävissä olevaa näyttöä Kiinan puuttumisesta talouden toimintaan yleisesti ja kemikaalisektorilla erityisesti (mukaan luettuna tarkastelun kohteena oleva tuote), osoitettiin, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen hinnat tai kustannukset, mukaan luettuna raaka-aineiden, energian ja työvoiman kustannukset, eivät ole tulosta vapaista markkinavoimista, koska niihin vaikuttaa valtion merkittävä puuttuminen toimintaan perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitetulla tavalla, kuten siinä luetellun yhden tai useamman tekijän tosiasiallinen tai mahdollinen vaikutus osoittaa. Tämän perusteella ja koska Kiinan viranomaiset eivät toimineet yhteistyössä, komissio päätteli, että ei ole asianmukaista käyttää kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia normaaliarvon määrittämiseen tässä tapauksessa.

| (100) | Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisesta lähteestä saatujen vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavissa jaksoissa esitetään. |
| --- | --- |

(100)

Sen vuoksi komissio päätti muodostaa normaaliarvon yksinomaan vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja heijastavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella eli tässä tapauksessa asianmukaisesta lähteestä saatujen vastaavien tuotanto- ja myyntikustannusten perusteella perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti, kuten seuraavissa jaksoissa esitetään.

3.2.3   Asianmukainen lähde

Asianmukainen lähde

3.2.3.1   Yleiset huomautukset

| (101) | Lähteen valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:






  — | Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio tarkasteli maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (77) perusteella samanlainen kuin Kiinalla; |
| --- | --- | --- |

(101)

Lähteen valinta perustui seuraaviin perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan mukaisiin kriteereihin:

—

Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso. Tätä varten komissio tarkasteli maita, joiden bruttokansantulo henkeä kohti on Maailmanpankin tietokannan (77) perusteella samanlainen kuin Kiinalla;

77

| — | kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta; |
| --- | --- |

—

kyseisessä maassa tuotetaan tarkastelun kohteena olevaa tuotetta;

| — | asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus maassa. |
| --- | --- |

—

asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus maassa.

| (102) | Kuten 30 ja 31 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä: ensimmäisen muistion tuotannontekijöistä 7 päivänä toukokuuta ja toisen muistion tuotannontekijöistä 25 päivänä syyskuuta. Näissä muistioissa kuvataan kriteerien pohjana olevia tosiseikkoja ja näyttöä. Näiden muistioiden kautta komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikeestaan pitää Intiaa asianmukaisena lähteenä 103–105 kappaleessa esitetyistä syistä. Komissio ei saanut mitään tähän liittyviä huomautuksia. |
| --- | --- |

(102)

Kuten 30 ja 31 kappaleessa selitetään, komissio julkaisi kaksi asiakirja-aineistoon liitettyä muistiota normaaliarvon määrittämisessä käytettävistä tietolähteistä: ensimmäisen muistion tuotannontekijöistä 7 päivänä toukokuuta ja toisen muistion tuotannontekijöistä 25 päivänä syyskuuta. Näissä muistioissa kuvataan kriteerien pohjana olevia tosiseikkoja ja näyttöä. Näiden muistioiden kautta komissio ilmoitti asianomaisille osapuolille aikeestaan pitää Intiaa asianmukaisena lähteenä 103–105 kappaleessa esitetyistä syistä. Komissio ei saanut mitään tähän liittyviä huomautuksia.

3.2.3.2   Kiinan taloudellista kehitystä vastaava taso ja tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotanto

| (103) | Komissio selitti 7 päivänä toukokuuta tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta valmistetaan ilmeisesti ainoastaan Intiassa ja Yhdysvalloissa (78), joista kumpikaan ei ole taloudellisen kehityksen tasoltaan samanlainen kuin Kiina 101 kappaleessa mainittujen kriteerien perusteella. |
| --- | --- |

(103)

Komissio selitti 7 päivänä toukokuuta tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa, että tarkastelun kohteena olevaa tuotetta valmistetaan ilmeisesti ainoastaan Intiassa ja Yhdysvalloissa (78), joista kumpikaan ei ole taloudellisen kehityksen tasoltaan samanlainen kuin Kiina 101 kappaleessa mainittujen kriteerien perusteella.

78

| (104) | Koska komissio ei löytänyt sellaista maata, jonka taloudellisen kehityksen taso vastaisi Kiinaa ja joka tuottaisi tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa samaan yleiseen luokkaan ja/tai samalle sektorille kuuluvaa tuotetta, komissio ilmoitti 7 päivänä toukokuuta tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa, että se tutkii tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoa maassa, jonka taloudellisen kehityksen taso on erilainen kuin Kiinan ja joka kuvastaa vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja 2 artiklan 6a kohdan a alakohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. Komissio huomautti, että Intian taloudellisen kehityksen taso on alempi kuin Kiinan. Sen vuoksi olosuhteissa, joissa olisi laskettava tarkka polkumyyntimarginaali, kyseinen maa ei olisi soveltuva, koska sen taloudellisen kehityksen taso on alhaisempi kuin Kiinan. Koska tämä tutkimus on kuitenkin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, jossa on kyse polkumyynnin todennäköisestä jatkumisesta tai toistumisesta sen tosiasiallisesta tasosta riippumatta, komissio tutki, voisiko Intia poikkeuksellisesti toimia perustana tuotanto- ja myyntikustannusten määrittämiselle tässä tapauksessa. Komissio totesi, että erittäin varovaisenkin lähestymistavan perusteella määritetty normaaliarvo osoitti merkittävää polkumyyntiä, kuten 3.2.7 jaksossa päätellään. Sen vuoksi komissio päätteli, että ei ollut tarpeen tutkia muita vaihtoehtoja. |
| --- | --- |

(104)

Koska komissio ei löytänyt sellaista maata, jonka taloudellisen kehityksen taso vastaisi Kiinaa ja joka tuottaisi tarkasteltavana olevan tuotteen kanssa samaan yleiseen luokkaan ja/tai samalle sektorille kuuluvaa tuotetta, komissio ilmoitti 7 päivänä toukokuuta tuotannontekijöitä koskevassa muistiossa, että se tutkii tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotantoa maassa, jonka taloudellisen kehityksen taso on erilainen kuin Kiinan ja joka kuvastaa vääristymättömiä hintoja tai vertailuarvoja 2 artiklan 6a kohdan a alakohdan ensimmäisen alakohdan mukaisesti. Komissio huomautti, että Intian taloudellisen kehityksen taso on alempi kuin Kiinan. Sen vuoksi olosuhteissa, joissa olisi laskettava tarkka polkumyyntimarginaali, kyseinen maa ei olisi soveltuva, koska sen taloudellisen kehityksen taso on alhaisempi kuin Kiinan. Koska tämä tutkimus on kuitenkin toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskeva tarkastelu, jossa on kyse polkumyynnin todennäköisestä jatkumisesta tai toistumisesta sen tosiasiallisesta tasosta riippumatta, komissio tutki, voisiko Intia poikkeuksellisesti toimia perustana tuotanto- ja myyntikustannusten määrittämiselle tässä tapauksessa. Komissio totesi, että erittäin varovaisenkin lähestymistavan perusteella määritetty normaaliarvo osoitti merkittävää polkumyyntiä, kuten 3.2.7 jaksossa päätellään. Sen vuoksi komissio päätteli, että ei ollut tarpeen tutkia muita vaihtoehtoja.

| (105) | Pyynnön jälkeen komission käytettävissä olevat tiedot osoittivat, että Intiassa on useita tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajia. |
| --- | --- |

(105)

Pyynnön jälkeen komission käytettävissä olevat tiedot osoittivat, että Intiassa on useita tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottajia.

| (106) | Komissio tarkisti tarvittavat taloudelliset tiedot, jotka ovat julkisesti saatavilla näistä tuottajista Intiassa. Komissio keskittyi yrityksiin, joilla oli julkisesti saatavilla olevat tuloslaskelmat tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta ja jotka olivat kannattavia tällä kaudella. Komissio löysi 1 päivän huhtikuuta 2018 ja 31 päivän maaliskuuta 2019 väliseltä ajalta auditoituja vuosikertomuksia verkosta yritysten Aarti Industries Limited, jäljempänä ’Aarti’, ja Daikaffil Chemicals India Limited osalta. |
| --- | --- |

(106)

Komissio tarkisti tarvittavat taloudelliset tiedot, jotka ovat julkisesti saatavilla näistä tuottajista Intiassa. Komissio keskittyi yrityksiin, joilla oli julkisesti saatavilla olevat tuloslaskelmat tarkastelua koskevalta tutkimusajanjaksolta ja jotka olivat kannattavia tällä kaudella. Komissio löysi 1 päivän huhtikuuta 2018 ja 31 päivän maaliskuuta 2019 väliseltä ajalta auditoituja vuosikertomuksia verkosta yritysten Aarti Industries Limited, jäljempänä ’Aarti’, ja Daikaffil Chemicals India Limited osalta.

| (107) | Daikaffil India Limited -yrityksellä on yhteistyösopimus ulkomaisen yrityksen kanssa. Daikaffilin verkkosivustolla (79) todetaan, että kyseinen ulkomainen yritys on valvonut suoraan Daikaffil India Limiteden tuotanto sen kaikilla tuotantolinjoilla, toimittanut ilmaiseksi teknologiaa ja tehnyt takaisinostosopimuksia osasta tuotantoa. Samanlaisia tietoja esitetään yrityksen tilinpäätöksessä. Löydetyt tiedot vaikuttavat osoittavan, että näissä olosuhteissa Daikaffilille ei aiheudu tuotantokustannuksia, joita muille sulfaniilihappoa tuottaville yrityksille aiheutuu. Tilanne vaikuttaa Daikaffilin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin sekä voittoon. |
| --- | --- |

(107)

Daikaffil India Limited -yrityksellä on yhteistyösopimus ulkomaisen yrityksen kanssa. Daikaffilin verkkosivustolla (79) todetaan, että kyseinen ulkomainen yritys on valvonut suoraan Daikaffil India Limiteden tuotanto sen kaikilla tuotantolinjoilla, toimittanut ilmaiseksi teknologiaa ja tehnyt takaisinostosopimuksia osasta tuotantoa. Samanlaisia tietoja esitetään yrityksen tilinpäätöksessä. Löydetyt tiedot vaikuttavat osoittavan, että näissä olosuhteissa Daikaffilille ei aiheudu tuotantokustannuksia, joita muille sulfaniilihappoa tuottaville yrityksille aiheutuu. Tilanne vaikuttaa Daikaffilin myynti-, yleis- ja hallintokustannuksiin sekä voittoon.

79

| (108) | Yksikään asianomainen osapuoli ei kiistänyt Intian valintaa vientiä harjoittavien tuottajien vääristymättömien tuotanto- ja myyntikustannusten määrittämistä varten tai sitä, että Aarti Industries Limited tarjosi asianmukaiset taloudelliset tiedot tätä tutkimusta varten. Aarti Industries Limitedillä on laaja tuotevalikoima mittakaava- ja synergiaetujen saamiseksi, eli se noudattaa samaa strategiaa kuin sulfaniilihapon tuottajat maissa, joiden kehitystaso on korkeampi kuin Intian. Vaikka Aarti Industries Limited on suuri yritysryhmä, sen liiketoiminnan todettiin olevan samanlaista kuin pyynnön esittäjän liiketoiminnan monipuolisuuden ja tuloksen kannalta. |
| --- | --- |

(108)

Yksikään asianomainen osapuoli ei kiistänyt Intian valintaa vientiä harjoittavien tuottajien vääristymättömien tuotanto- ja myyntikustannusten määrittämistä varten tai sitä, että Aarti Industries Limited tarjosi asianmukaiset taloudelliset tiedot tätä tutkimusta varten. Aarti Industries Limitedillä on laaja tuotevalikoima mittakaava- ja synergiaetujen saamiseksi, eli se noudattaa samaa strategiaa kuin sulfaniilihapon tuottajat maissa, joiden kehitystaso on korkeampi kuin Intian. Vaikka Aarti Industries Limited on suuri yritysryhmä, sen liiketoiminnan todettiin olevan samanlaista kuin pyynnön esittäjän liiketoiminnan monipuolisuuden ja tuloksen kannalta.

3.2.3.3   Asiaa koskevien julkisten tietojen saatavuus Intiassa

| (109) | Komissio analysoi huolellisesti kaikki asiakirja-aineistoon sisältyvät asiaankuuluvat tiedot, jotka koskivat tuotannontekijöitä Intiassa ja totesi seuraavaa:






  — | Maahan tuotiin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseksi tarvittavia tuotantopanoksia, jotka vahvistetaan 7 päivänä toukokuuta ja 25 päivänä syyskuuta päivätyissä muistioissa. |
| --- | --- | --- |

(109)

Komissio analysoi huolellisesti kaikki asiakirja-aineistoon sisältyvät asiaankuuluvat tiedot, jotka koskivat tuotannontekijöitä Intiassa ja totesi seuraavaa:

—

Maahan tuotiin tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuottamiseksi tarvittavia tuotantopanoksia, jotka vahvistetaan 7 päivänä toukokuuta ja 25 päivänä syyskuuta päivätyissä muistioissa.

| — | Intian Maharashtran osavaltiossa sijaitsee merkittävä määrä kemianteollisuuden yrityksiä ja sulfaniilihapon tuottajia. Kun Maharastran osavaltion tietoja oli saatavilla, niitä käytettiin koko Intiaa koskevien tietojen sijaan. |
| --- | --- |

—

Intian Maharashtran osavaltiossa sijaitsee merkittävä määrä kemianteollisuuden yrityksiä ja sulfaniilihapon tuottajia. Kun Maharastran osavaltion tietoja oli saatavilla, niitä käytettiin koko Intiaa koskevien tietojen sijaan.

| — | Teollisen sähkön hinta tarkastelua koskevalla ajanjaksolla oli saatavilla Maharashtran sähkösääntelykomission tarjoamista tiedoista. |
| --- | --- |

—

Teollisen sähkön hinta tarkastelua koskevalla ajanjaksolla oli saatavilla Maharashtran sähkösääntelykomission tarjoamista tiedoista.

| — | Maakaasun hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat helposti saatavissa Intian Petroleum Planning and Analysis -yksikön (joka on osa Intian öljy- ja maakaasuministeriötä) tarjoamista tiedoista. |
| --- | --- |

—

Maakaasun hinnat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla olivat helposti saatavissa Intian Petroleum Planning and Analysis -yksikön (joka on osa Intian öljy- ja maakaasuministeriötä) tarjoamista tiedoista.

| — | Intian tilastoministeriön verkkosivustolla on tietoja vuotuisista keskipalkoista. Intian työvoimaviraston verkkosivustolla on tietoja vähimmäispalkoista valmistussektoreittain ja osavaltioittain. |
| --- | --- |

—

Intian tilastoministeriön verkkosivustolla on tietoja vuotuisista keskipalkoista. Intian työvoimaviraston verkkosivustolla on tietoja vähimmäispalkoista valmistussektoreittain ja osavaltioittain.

| (110) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly tuotannontekijöihin. Kuten edellä mainitaan, intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla Aartilla oli julkisesti saatavilla olevia tilinpäätöksiä, joita voitiin käyttää apuna määritettäessä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia ja voittoa. |
| --- | --- |

(110)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly tuotannontekijöihin. Kuten edellä mainitaan, intialaisella vientiä harjoittavalla tuottajalla Aartilla oli julkisesti saatavilla olevia tilinpäätöksiä, joita voitiin käyttää apuna määritettäessä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia ja voittoa.

3.2.3.4   Päätelmät Intiasta asianmukaisena lähteenä

| (111) | Edellä esitetyn analyysin perusteella Intiaa pidettiin poikkeuksellisesti asianmukaisena lähteenä vääristymättömien kustannusten ja hintojen määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Aarti valittiin tarvittavien taloudellisten tietojen lähteeksi. |
| --- | --- |

(111)

Edellä esitetyn analyysin perusteella Intiaa pidettiin poikkeuksellisesti asianmukaisena lähteenä vääristymättömien kustannusten ja hintojen määrittämiseen perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. Aarti valittiin tarvittavien taloudellisten tietojen lähteeksi.

3.2.4   Tuotannontekijät

Tuotannontekijät

| (112) | Kuten 7 päivänä toukokuuta ja 25 päivänä syyskuuta päivätyissä muistiossa mainitaan, komissio analysoi kaikki yksilöidyistä tuotannontekijöistä saatavilla olevat tiedot. Komissio päätti käyttää seuraavia lähteitä ja mittayksiköitä normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti:

  Taulukko 1


  Sulfaniilihapon tuotannontekijät









  Tuotannontekijä | HS-nimike | Tietolähde | Vääristymätön yksikköarvo |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rikkihappo; savuava rikkihappo (oleum) | 2807 00 | Global Trade Atlas (GTA)  (80) | 70,15 euroa/tonni |
| Aniliini ja sen suolat | 2921 41 | Global Trade Atlas (GTA) | 1 342,59 euroa/tonni |
| Aktiivihiili | 3802 10 | Global Trade Atlas (GTA) | 2 835,95 euroa/tonni |
| Demineralisoitu vesi | [ei sovelleta] | Teollisuuden vesimaksu Maharashtran osavaltiossa | 0,06 euroa/M3 |
| Kylmä vesi | [ei sovelleta] | Teollisuuden vesimaksu Maharashtran osavaltiossa | 0,06 euroa/M3 |
| Työvoima | [ei sovelleta] | Intian työvoimavirasto (vuotuisia keskipalkkoja koko Intiassa koskevat tiedot ekstrapoloituna Maharashtran osavaltioon) | 0,92 euroa/tunti |
| Sähkö | [ei sovelleta] | Maharashtran sähkösääntelykomissio | 0,118 euroa/kWh |
| Maakaasu | 2711 21 | Petroleum Planning and Analysis Cell (Intia) | 0,11 euroa/Nm3 |
| Höyry | [ei sovelleta] | Pyynnön esittäjän tiedot | Muuttuvien kustannusten prosenttiosuus |

(112)

Kuten 7 päivänä toukokuuta ja 25 päivänä syyskuuta päivätyissä muistiossa mainitaan, komissio analysoi kaikki yksilöidyistä tuotannontekijöistä saatavilla olevat tiedot. Komissio päätti käyttää seuraavia lähteitä ja mittayksiköitä normaaliarvon määrittämiseksi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti:

Taulukko 1

Taulukko 1

Sulfaniilihapon tuotannontekijät

Sulfaniilihapon tuotannontekijät

Tuotannontekijä

HS-nimike

Tietolähde

Vääristymätön yksikköarvo

Rikkihappo; savuava rikkihappo (oleum)

2807 00

Global Trade Atlas (GTA)  (80)

80

70,15 euroa/tonni

Aniliini ja sen suolat

2921 41

Global Trade Atlas (GTA)

1 342,59 euroa/tonni

Aktiivihiili

3802 10

Global Trade Atlas (GTA)

2 835,95 euroa/tonni

Demineralisoitu vesi

[ei sovelleta]

Teollisuuden vesimaksu Maharashtran osavaltiossa

0,06 euroa/M3

3

Kylmä vesi

[ei sovelleta]

Teollisuuden vesimaksu Maharashtran osavaltiossa

0,06 euroa/M3

3

Työvoima

[ei sovelleta]

Intian työvoimavirasto (vuotuisia keskipalkkoja koko Intiassa koskevat tiedot ekstrapoloituna Maharashtran osavaltioon)

0,92 euroa/tunti

Sähkö

[ei sovelleta]

Maharashtran sähkösääntelykomissio

0,118 euroa/kWh

Maakaasu

2711 21

Petroleum Planning and Analysis Cell (Intia)

0,11 euroa/Nm3

3

Höyry

[ei sovelleta]

Pyynnön esittäjän tiedot

Muuttuvien kustannusten prosenttiosuus

3.2.4.1   Raaka-aineet

| (113) | Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytettävät raaka-aineet ovat rikkihappo ja aniliini (81). Näiden kahden raaka-aineen lisäksi käytetään natrium-, kalium- tai kalsiumsuoloja. Koska komission ei tarvitse toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa laskea täsmällistä polkumyyntimarginaalia, se päätti olla ottamatta huomioon näistä materiaaleista aiheutuvia lisäkustannuksia laskiessaan suolojen normaaliarvoa. Tällä yksinkertaistetulla lähestymistavalla saatiin varovaisemman arvion mukainen polkumyyntimarginaali. |
| --- | --- |

(113)

Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa käytettävät raaka-aineet ovat rikkihappo ja aniliini (81). Näiden kahden raaka-aineen lisäksi käytetään natrium-, kalium- tai kalsiumsuoloja. Koska komission ei tarvitse toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevissa tarkasteluissa laskea täsmällistä polkumyyntimarginaalia, se päätti olla ottamatta huomioon näistä materiaaleista aiheutuvia lisäkustannuksia laskiessaan suolojen normaaliarvoa. Tällä yksinkertaistetulla lähestymistavalla saatiin varovaisemman arvion mukainen polkumyyntimarginaali.

81

| (114) | Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat (asianomaisen tuottajan tehtaalle toimitettuna) komissio käytti perustana Intiaan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä CIF-hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit ja kotimaan kuljetuskustannukset. Intian CIF-tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (82) liitteessä 1. |
| --- | --- |

(114)

Voidakseen määrittää raaka-aineiden vääristymättömät hinnat (asianomaisen tuottajan tehtaalle toimitettuna) komissio käytti perustana Intiaan tulevan tuonnin painotettua keskimääräistä CIF-hintaa (GTA:n mukaan), johon lisätiin tuontitullit ja kotimaan kuljetuskustannukset. Intian CIF-tuontihinta määritettiin kaikista kolmansista maista tulevan tuonnin yksikköhintojen painotettuna keskiarvona. Huomioon ei otettu tuontia Kiinasta eikä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä ja jotka luetellaan Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/755 (82) liitteessä 1.

82

| (115) | Komissio jätti Kiinasta Intiaan tulevan tuonnin huomiotta, koska se päätteli 3.2.2 jaksossa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että Kiinan kotimarkkinoilla esiintyvät kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan vientihintoihinkin. Huomioon ei otettu myöskään tuontia, joka tuli Intiaan asetuksen (EU) 2015/755 liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä (83). Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan näiden maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Vaikka Kiinasta Intiaan tuleva tuonti jätettiin pois, muista kolmansista maista tulevan rikkihapon tuontimäärä oli edelleen edustava (75,3 prosenttia Intiaan tuodusta kokonaismäärästä). Muista kolmansista maista kuin Kiinasta Intiaan tulevan aniliinin tuontimäärä oli vähäinen, joten komissio pyrki etsimään muita edustavia vertailuarvoja. |
| --- | --- |

(115)

Komissio jätti Kiinasta Intiaan tulevan tuonnin huomiotta, koska se päätteli 3.2.2 jaksossa, että tässä tapauksessa ei ole asianmukaista käyttää Kiinan kotimarkkinoiden hintoja ja kustannuksia 2 artiklan 6 a kohdan b alakohdassa tarkoitettujen merkittävien vääristymien esiintymisen vuoksi. Koska ei ole näyttöä siitä, että Kiinan kotimarkkinoilla esiintyvät kyseiset vääristymät eivät vaikuttaisi myös vientiin tarkoitettuihin tuotteisiin, komissio katsoi niiden vaikuttavan vientihintoihinkin. Huomioon ei otettu myöskään tuontia, joka tuli Intiaan asetuksen (EU) 2015/755 liitteeseen 1 sisältyvistä maista, jotka eivät ole WTO:n jäseniä (83). Perusasetuksen 2 artiklan 7 kohdan mukaan näiden maiden kotimarkkinahintoja ei voida käyttää normaaliarvon määrittämiseen. Vaikka Kiinasta Intiaan tuleva tuonti jätettiin pois, muista kolmansista maista tulevan rikkihapon tuontimäärä oli edelleen edustava (75,3 prosenttia Intiaan tuodusta kokonaismäärästä). Muista kolmansista maista kuin Kiinasta Intiaan tulevan aniliinin tuontimäärä oli vähäinen, joten komissio pyrki etsimään muita edustavia vertailuarvoja.

83

| (116) | Komissio ei löytänyt vapailta markkinoilta vääristymättömiä kansainvälisiä edustavia vertailuhintoja aniliinille. Kiina on edelleen maailman suurin toimija, jonka osuus maailman aniliinikapasiteetista on lähes 50 prosenttia, ja sen jälkeen tulevat Länsi-Eurooppa ja Yhdysvallat (84). Lisäksi aniliinin vapaat markkinat unionissa ja Yhdysvalloissa ovat suppeat (85). Noin 90 prosenttia koko maailmassa tuotetusta aniliinista käytetään MDI:n (86), eristävän materiaalin, tuotantoon. Pyynnön esittäjä on ainoa aniliinin eurooppalainen tuottaja, jolla ei ole integroitua MDI-tuotantoa (87). |
| --- | --- |

(116)

Komissio ei löytänyt vapailta markkinoilta vääristymättömiä kansainvälisiä edustavia vertailuhintoja aniliinille. Kiina on edelleen maailman suurin toimija, jonka osuus maailman aniliinikapasiteetista on lähes 50 prosenttia, ja sen jälkeen tulevat Länsi-Eurooppa ja Yhdysvallat (84). Lisäksi aniliinin vapaat markkinat unionissa ja Yhdysvalloissa ovat suppeat (85). Noin 90 prosenttia koko maailmassa tuotetusta aniliinista käytetään MDI:n (86), eristävän materiaalin, tuotantoon. Pyynnön esittäjä on ainoa aniliinin eurooppalainen tuottaja, jolla ei ole integroitua MDI-tuotantoa (87).

84

85

86

87

| (117) | Pyynnön esittäjän mukaan Intiaan tuodun aniliinin keskimääräinen hinta viiden viime vuoden ajalta oli 1,95 USD/kg eikä koskaan alle 1,50 USD/kg (eli 1,32 euroa/kg) (88). Komissio käytti vertailuarvona pyynnön esittäjän toimittaman aniliinin hinnan varovaisinta arviota eli 1,32 euroa/kg. |
| --- | --- |

(117)

Pyynnön esittäjän mukaan Intiaan tuodun aniliinin keskimääräinen hinta viiden viime vuoden ajalta oli 1,95 USD/kg eikä koskaan alle 1,50 USD/kg (eli 1,32 euroa/kg) (88). Komissio käytti vertailuarvona pyynnön esittäjän toimittaman aniliinin hinnan varovaisinta arviota eli 1,32 euroa/kg.

88

| (118) | Normaaliarvon määrittämiseksi näihin tuontihintoihin olisi komission menetelmän mukaisesti yleensä lisättävä Intiaan tuotujen tuotannontekijöiden ja raaka-aineiden tuontitullit sekä kotimaan kuljetuskustannukset. Rikkihapon osalta komissio sovelsi Maailmanpankin World Integrated Trade Solution -tietokannan (89) mukaista Intian tuontitullia tuodun määrän alkuperämaan perusteella. Komissio lisäsi myös kotimaiset kuljetuskustannukset tonnia kohti Maailmanpankin raportissa (90) esitettyjen toimitushintojen perusteella. Aniliinin vertailuarvoon komissio lisäsi kotimaan kuljetuksen. |
| --- | --- |

(118)

Normaaliarvon määrittämiseksi näihin tuontihintoihin olisi komission menetelmän mukaisesti yleensä lisättävä Intiaan tuotujen tuotannontekijöiden ja raaka-aineiden tuontitullit sekä kotimaan kuljetuskustannukset. Rikkihapon osalta komissio sovelsi Maailmanpankin World Integrated Trade Solution -tietokannan (89) mukaista Intian tuontitullia tuodun määrän alkuperämaan perusteella. Komissio lisäsi myös kotimaiset kuljetuskustannukset tonnia kohti Maailmanpankin raportissa (90) esitettyjen toimitushintojen perusteella. Aniliinin vertailuarvoon komissio lisäsi kotimaan kuljetuksen.

89

90

3.2.4.2   Kulutushyödykkeet

| (119) | Kulutushyödykkeitä ovat aktiivihiili, demineralisoitu vesi ja kylmä vesi. |
| --- | --- |

(119)

Kulutushyödykkeitä ovat aktiivihiili, demineralisoitu vesi ja kylmä vesi.

| (120) | Komissio sovelsi aktiivihiileen samaa menetelmää kuin rikkihappoon (ks. raaka-aineita koskeva jakso edellä). Vaikka Kiinasta tuleva tuonti jätettiin pois, muista kolmansista maista tuleva tuontimäärä oli edelleen edustava (50,8 prosenttia Intiaan tuodusta kokonaismäärästä). Komissio lisäsi hintoihin kotimaiset kuljetuskustannukset tonnia kohti Maailmanpankin raportissa esitettyjen toimitushintojen perusteella (ks. edellinen jakso). |
| --- | --- |

(120)

Komissio sovelsi aktiivihiileen samaa menetelmää kuin rikkihappoon (ks. raaka-aineita koskeva jakso edellä). Vaikka Kiinasta tuleva tuonti jätettiin pois, muista kolmansista maista tuleva tuontimäärä oli edelleen edustava (50,8 prosenttia Intiaan tuodusta kokonaismäärästä). Komissio lisäsi hintoihin kotimaiset kuljetuskustannukset tonnia kohti Maailmanpankin raportissa esitettyjen toimitushintojen perusteella (ks. edellinen jakso).

| (121) | Demineralisoidun veden ja kylmän veden osalta komissio käytti vettä tuotantoon tai jäähdyttämiseen käyttävän teollisuuden vesimaksuja vuodelta 2018 Maharashtran osavaltiossa (91). |
| --- | --- |

(121)

Demineralisoidun veden ja kylmän veden osalta komissio käytti vettä tuotantoon tai jäähdyttämiseen käyttävän teollisuuden vesimaksuja vuodelta 2018 Maharashtran osavaltiossa (91).

91

3.2.4.3   Työvoima

| (122) | Intian tilastoministeriön kausittaiset työvoimaselvitykset (92) osoittavat, että keskimääräinen vuosipalkka on yleensä kaksi kertaa vähimmäispalkan suuruinen (93). Komissio käytti Intian työvoimaviraston tuoreinta työvoima-analyysiä (”Indian Labour Statistics 2017”) (94), josta saatiin Maharashtran vähimmäispalkat kemikaali-/lääketeollisuudessa, ja kertoi vuosittaisen vähimmäispalkan kahdella. |
| --- | --- |

(122)

Intian tilastoministeriön kausittaiset työvoimaselvitykset (92) osoittavat, että keskimääräinen vuosipalkka on yleensä kaksi kertaa vähimmäispalkan suuruinen (93). Komissio käytti Intian työvoimaviraston tuoreinta työvoima-analyysiä (”Indian Labour Statistics 2017”) (94), josta saatiin Maharashtran vähimmäispalkat kemikaali-/lääketeollisuudessa, ja kertoi vuosittaisen vähimmäispalkan kahdella.

92

93

94

3.2.4.4   Sähkö

| (123) | Maharashtran sähkösääntelykomissio julkaisee yritysten (teollisten käyttäjien) sähkön hinnan Maharashtrassa (95). Komissio käytti teollisuuden sähkön hintaa koskevia tietoja Intian varainhoitovuodelta 2019/2020 (eli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla vallinneet hinnat). |
| --- | --- |

(123)

Maharashtran sähkösääntelykomissio julkaisee yritysten (teollisten käyttäjien) sähkön hinnan Maharashtrassa (95). Komissio käytti teollisuuden sähkön hintaa koskevia tietoja Intian varainhoitovuodelta 2019/2020 (eli tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson jälkipuoliskolla vallinneet hinnat).

95

3.2.4.5   Maakaasu

| (124) | Intian Petroleum Planning and Analysis -yksikkö (joka on osa Intian öljy- ja maakaasuministeriötä) julkaisee säännöllisesti verkkosivustollaan (96) maakaasun hinnat Intiassa. Komissio käytti julkaistuja hintoja kaudella, joka kattoi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson (97). |
| --- | --- |

(124)

Intian Petroleum Planning and Analysis -yksikkö (joka on osa Intian öljy- ja maakaasuministeriötä) julkaisee säännöllisesti verkkosivustollaan (96) maakaasun hinnat Intiassa. Komissio käytti julkaistuja hintoja kaudella, joka kattoi tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson (97).

96

97

3.2.4.6   Höyry

| (125) | Koska muita tietoja ei ollut saatavilla, komissio määritti höyryn kustannukset pyynnössä käytetyllä menetelmällä, jonka komissio tarkasti etätarkastuksessa. Höyry on energiatekijä, jonka kustannukset määritettiin prosentteina tietyistä pyynnön tekijälle sulfaniilihapon tuotannossa tosiasiallisesti aiheutuneista muuttuvista kustannuksista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (98). |
| --- | --- |

(125)

Koska muita tietoja ei ollut saatavilla, komissio määritti höyryn kustannukset pyynnössä käytetyllä menetelmällä, jonka komissio tarkasti etätarkastuksessa. Höyry on energiatekijä, jonka kustannukset määritettiin prosentteina tietyistä pyynnön tekijälle sulfaniilihapon tuotannossa tosiasiallisesti aiheutuneista muuttuvista kustannuksista tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana (98).

98

3.2.4.7   Tuotannolliset yleiskulut, myynti-, yleis- ja hallintokustannukset, voitto ja poistot

| (126) | Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin. |
| --- | --- |

(126)

Perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaan muodostettuun normaaliarvoon on sisällytettävä vääristymätön ja kohtuullinen määrä hallinto-, myynti- ja yleiskustannuksia sekä voittoa. Lisäksi on vahvistettava tuotannolliset yleiskulut, jotta voidaan kattaa kustannukset, jotka eivät sisälly edellä mainittuihin tuotannontekijöihin.

| (127) | Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja voidakseen vahvistaa vääristymättömän arvon tuotannollisille yleiskuluille. Komissio vahvisti pyynnön esittäjän tietojen (99) perusteella tuotannollisten yleiskulujen osuuden kaikista valmistus- ja työvoimakustannuksista. Kyseistä prosenttiosuutta sovellettiin tämän jälkeen tuotantokustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin laskea vääristymätön arvo tuotannollisiille yleiskuluille. |
| --- | --- |

(127)

Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti käytettävissä olevia tietoja voidakseen vahvistaa vääristymättömän arvon tuotannollisille yleiskuluille. Komissio vahvisti pyynnön esittäjän tietojen (99) perusteella tuotannollisten yleiskulujen osuuden kaikista valmistus- ja työvoimakustannuksista. Kyseistä prosenttiosuutta sovellettiin tämän jälkeen tuotantokustannusten vääristymättömään arvoon, jotta voitiin laskea vääristymätön arvo tuotannollisiille yleiskuluille.

99

| (128) | Vääristymättömän ja kohtuullisen myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrän määrittämisessä komissio käytti Aartiin taloudellisia tietoja 1 päivän huhtikuuta 2018 ja 31 päivän maaliskuuta 2019 väliseltä ajalta sen verkkosivustolla saatavilla olevien tarkastettujen tilinpäätöstietojen perusteella. |
| --- | --- |

(128)

Vääristymättömän ja kohtuullisen myynti-, yleis- ja hallintokustannusten sekä voiton määrän määrittämisessä komissio käytti Aartiin taloudellisia tietoja 1 päivän huhtikuuta 2018 ja 31 päivän maaliskuuta 2019 väliseltä ajalta sen verkkosivustolla saatavilla olevien tarkastettujen tilinpäätöstietojen perusteella.

3.2.5   Laskelma

Laskelma

| (129) | Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(129)

Edellä esitetyn perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

| (130) | Ensin komissio vahvisti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä esittämiä tietoja kunkin tekijän (raaka-aineet ja työvoima) käytöstä sulfaniilihapon tuotannossa. Komissio todensi nämä pyynnön esittäjän toimittamat kulutusasteet etätarkastuksessa. Komissio kertoi nämä tekijät Intian vääristymättömillä yksikkökustannuksilla. |
| --- | --- |

(130)

Ensin komissio vahvisti vääristymättömät valmistuskustannukset. Koska vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjän tarkastelupyynnössä esittämiä tietoja kunkin tekijän (raaka-aineet ja työvoima) käytöstä sulfaniilihapon tuotannossa. Komissio todensi nämä pyynnön esittäjän toimittamat kulutusasteet etätarkastuksessa. Komissio kertoi nämä tekijät Intian vääristymättömillä yksikkökustannuksilla.

| (131) | Toiseksi laskettiin tuotannolliset yleiskulut. Näiden tuotannollisten yleiskulujen laskeminen selitetään 127 kappaleessa. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin. |
| --- | --- |

(131)

Toiseksi laskettiin tuotannolliset yleiskulut. Näiden tuotannollisten yleiskulujen laskeminen selitetään 127 kappaleessa. Näin saatua prosenttiosuutta sovellettiin vääristymättömiin valmistuskustannuksiin.

| (132) | Kolmanneksi komissio sovelsi myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa. Ne määritettiin Aartin tilinpäätösten perusteella (ks. 3.2.3.3 jakso). Komissio lisäsi vääristymättömiin tuotantokustannuksiin seuraavat tekijät:






  — | myynti- yleis- ja hallintokustannukset, joiden osuus oli 23,6 prosenttia Aartin kaikista valmistuskustannuksista, sekä |
| --- | --- | --- |

(132)

Kolmanneksi komissio sovelsi myynti-, yleis- ja hallintokustannuksia sekä voittoa. Ne määritettiin Aartin tilinpäätösten perusteella (ks. 3.2.3.3 jakso). Komissio lisäsi vääristymättömiin tuotantokustannuksiin seuraavat tekijät:

—

myynti- yleis- ja hallintokustannukset, joiden osuus oli 23,6 prosenttia Aartin kaikista valmistuskustannuksista, sekä

| — | voitto, jonka osuus oli 20,4 prosenttia Aartin kaikista valmistuskustannuksista. |
| --- | --- |

—

voitto, jonka osuus oli 20,4 prosenttia Aartin kaikista valmistuskustannuksista.

| (133) | Tällä perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(133)

Tällä perusteella komissio muodosti tuotelajikohtaisen laskennallisen normaaliarvon noudettuna lähettäjältä -tasolla perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti.

3.2.6   Vientihinta

Vientihinta

| (134) | Koska osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, vientihinnat määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Komissio käytti vientihintojen määrittämiseen Kiinasta tulevaa tuontia koskevia tietoja, jotka ilmoitettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa, sekä Eurostatin tietoja. |
| --- | --- |

(134)

Koska osapuolet eivät toimineet yhteistyössä, vientihinnat määritettiin käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. Komissio käytti vientihintojen määrittämiseen Kiinasta tulevaa tuontia koskevia tietoja, jotka ilmoitettiin 14 artiklan 6 kohdan mukaisessa tietokannassa, sekä Eurostatin tietoja.

| (135) | Koska nämä hinnat ilmoitetaan CIF-hintoina (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina), ne oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä niistä asianmukainen määrä Kiinan ja unionin rajan välisiä kuljetuskustannuksia (53 euroa/tonni) ja vakuutuskustannuksia (0,2 prosenttia). Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjän toimittamia tietoja (100). |
| --- | --- |

(135)

Koska nämä hinnat ilmoitetaan CIF-hintoina (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina), ne oikaistiin noudettuna lähettäjältä -tasolle vähentämällä niistä asianmukainen määrä Kiinan ja unionin rajan välisiä kuljetuskustannuksia (53 euroa/tonni) ja vakuutuskustannuksia (0,2 prosenttia). Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä, komissio käytti pyynnön esittäjän toimittamia tietoja (100).

100

3.2.7   Vertailu ja polkumyyntimarginaali

Vertailu ja polkumyyntimarginaali

| (136) | Komissio vertasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti muodostettua normaaliarvoa noudettuna lähettäjältä -tasolla unionin vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla. Komissio noudatti varovaista lähestymistapaa ja vertasi sulfaniilihapon laskennallista normaaliarvoa sulfaniilihapon ja sen suolojen vientihintoihin (tuonti Taric-koodeilla 2921420060 ja 2921420040). Komissio kuitenkin jätti huomiotta Taric-koodilla 2921420090 (aniliinijohdannaiset ja niiden suolat – muu) tulleen tuonnin, koska koodiin saattaa kuulua muitakin tuotteita kuin tarkastelun kohteena oleva tuote. |
| --- | --- |

(136)

Komissio vertasi perusasetuksen 2 artiklan 6 a kohdan a alakohdan mukaisesti muodostettua normaaliarvoa noudettuna lähettäjältä -tasolla unionin vientihintaan noudettuna lähettäjältä -tasolla. Komissio noudatti varovaista lähestymistapaa ja vertasi sulfaniilihapon laskennallista normaaliarvoa sulfaniilihapon ja sen suolojen vientihintoihin (tuonti Taric-koodeilla 2921420060 ja 2921420040). Komissio kuitenkin jätti huomiotta Taric-koodilla 2921420090 (aniliinijohdannaiset ja niiden suolat – muu) tulleen tuonnin, koska koodiin saattaa kuulua muitakin tuotteita kuin tarkastelun kohteena oleva tuote.

| (137) | Todettu polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, on 41,7 prosenttia. |
| --- | --- |

(137)

Todettu polkumyyntimarginaali, ilmaistuna prosentteina CIF-hinnasta unionin rajalla tullaamattomana, on 41,7 prosenttia.

3.2.8   Polkumyynnin jatkumista koskevat päätelmät

Polkumyynnin jatkumista koskevat päätelmät

| (138) | Näin ollen komissio totesi, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(138)

Näin ollen komissio totesi, että polkumyynti jatkui tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.3   Tuonnin todennäköinen kehitys, jos toimenpiteiden annetaan raueta

Tuonnin todennäköinen kehitys, jos toimenpiteiden annetaan raueta

| (139) | Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tätä varten analysoitiin vielä seuraavia seikkoja: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin hintatason ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen välinen yhteys sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus. |
| --- | --- |

(139)

Todettuaan, että tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana esiintyi polkumyyntiä, komissio tutki perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä, jos toimenpiteet kumottaisiin. Tätä varten analysoitiin vielä seuraavia seikkoja: tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa, unionin hintatason ja kolmansiin maihin suuntautuvan viennin hintojen välinen yhteys sekä unionin markkinoiden houkuttelevuus.

| (140) | Koska Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset tuottajat/viejät eivät toimineet yhteistyössä, komissio teki arviointinsa käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti. |
| --- | --- |

(140)

Koska Kiinan viranomaiset ja kiinalaiset tuottajat/viejät eivät toimineet yhteistyössä, komissio teki arviointinsa käytettävissä olevien tietojen perusteella perusasetuksen 18 artiklan mukaisesti.

3.3.1   Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

Tuotantokapasiteetti ja käyttämätön kapasiteetti Kiinassa

| (141) | Aiemmassa tarkastelussa komissio päätteli, että Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti oli 65 500–82 000 tonnia. Tuolloin sulfaniilihapon käyttämättömäksi kapasiteetiksi Kiinassa arvioitiin 13 100–16 400 tonnia. |
| --- | --- |

(141)

Aiemmassa tarkastelussa komissio päätteli, että Kiinassa käytettävissä oleva kapasiteetti oli 65 500–82 000 tonnia. Tuolloin sulfaniilihapon käyttämättömäksi kapasiteetiksi Kiinassa arvioitiin 13 100–16 400 tonnia.

| (142) | Tarkastelupyyntöön sisältyi luettelo sulfaniilihapon 44 kiinalaisesta tuottajasta, ja siinä arvioidaan, että sulfaniilihapon tuotantokapasiteetti vuonna 2019 oli 75 000–190 000 tonnia. Vuonna 2017 sulfaniilihapon tuotantokapasiteetiksi Kiinassa arvioitiin 98 506 tonnia, jonka tuottivat 14 kiinalaista tuottajaa (101). Vuoden 2017 jälkeen tuotantokapasiteettiin ovat tuoneet lisäystä tuottajat kuten Hebei Honggang Chemical Co., Ltd ja Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd (102). Lisäksi suurta osaa värien, pigmenttien ja orgaanisten kemikaalien tuottamiseen Kiinassa käytetyistä laitteista voidaan käyttää myös sulfaniilihapon tuottamiseen (103). |
| --- | --- |

(142)

Tarkastelupyyntöön sisältyi luettelo sulfaniilihapon 44 kiinalaisesta tuottajasta, ja siinä arvioidaan, että sulfaniilihapon tuotantokapasiteetti vuonna 2019 oli 75 000–190 000 tonnia. Vuonna 2017 sulfaniilihapon tuotantokapasiteetiksi Kiinassa arvioitiin 98 506 tonnia, jonka tuottivat 14 kiinalaista tuottajaa (101). Vuoden 2017 jälkeen tuotantokapasiteettiin ovat tuoneet lisäystä tuottajat kuten Hebei Honggang Chemical Co., Ltd ja Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd (102). Lisäksi suurta osaa värien, pigmenttien ja orgaanisten kemikaalien tuottamiseen Kiinassa käytetyistä laitteista voidaan käyttää myös sulfaniilihapon tuottamiseen (103).

101

102

103

| (143) | Aiempaan kysyntään ja vientiin sekä Kiinaa koskeviin markkinatutkimuksiin perustuvien ennusteiden mukaan sulfaniilihapon käyttämätön kapasiteetti Kiinassa on tällä hetkellä 35 000–65 000 tonnia, mikä on vähintään yli viisinkertainen unionin kulutukseen nähden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(143)

Aiempaan kysyntään ja vientiin sekä Kiinaa koskeviin markkinatutkimuksiin perustuvien ennusteiden mukaan sulfaniilihapon käyttämätön kapasiteetti Kiinassa on tällä hetkellä 35 000–65 000 tonnia, mikä on vähintään yli viisinkertainen unionin kulutukseen nähden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

3.3.2   Hinnat muilla vientimarkkinoilla

Hinnat muilla vientimarkkinoilla

| (144) | Komissio haki GTA-tietokannasta Kiinan aniliinijohdannaisten ja niiden suolojen (104) viennin arvot ja määrät (pelkästään sulfaniilihappoa koskevia tietoja ei ole saatavilla) vuosina 2015–2019 määrämaittain. Vientihintojen analyysi osoittaa, että Yhdysvaltoihin suuntautuvaa myyntiä lukuun ottamatta Kiinasta unioniin suuntautuva aniliinijohdannaisten ja niiden suolojen vienti on hinnoiteltu korkeimmalle. Tuotevalikoima määrämaittain ei ole tiedossa, mutta hintaero unioniin ja muille markkinoille suuntautuvan viennin välillä on merkittävä. Vuonna 2019 aniliinijohdannaisten ja niiden suolojen keskimääräinen myyntihinta unioniin oli 3,2 kertaa korkeampi kuin muille vientimarkkinoille. Kiinasta unioniin suuntautuvan myynnin kasvu on näin ollen todennäköistä ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Tuonnin odotetaan tapahtuvan polkumyyntihinnoilla, jotka alittavat unionin ainoan tuottajan hinnat. |
| --- | --- |

(144)

Komissio haki GTA-tietokannasta Kiinan aniliinijohdannaisten ja niiden suolojen (104) viennin arvot ja määrät (pelkästään sulfaniilihappoa koskevia tietoja ei ole saatavilla) vuosina 2015–2019 määrämaittain. Vientihintojen analyysi osoittaa, että Yhdysvaltoihin suuntautuvaa myyntiä lukuun ottamatta Kiinasta unioniin suuntautuva aniliinijohdannaisten ja niiden suolojen vienti on hinnoiteltu korkeimmalle. Tuotevalikoima määrämaittain ei ole tiedossa, mutta hintaero unioniin ja muille markkinoille suuntautuvan viennin välillä on merkittävä. Vuonna 2019 aniliinijohdannaisten ja niiden suolojen keskimääräinen myyntihinta unioniin oli 3,2 kertaa korkeampi kuin muille vientimarkkinoille. Kiinasta unioniin suuntautuvan myynnin kasvu on näin ollen todennäköistä ilman polkumyynnin vastaisia toimenpiteitä. Tuonnin odotetaan tapahtuvan polkumyyntihinnoilla, jotka alittavat unionin ainoan tuottajan hinnat.

104

3.3.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (145) | Kiina on määrällisesti sulfaniilihapon suurin viejämaa maailmassa (105). Kiinan valtion käyttöön ottamien suunnitelmien (ks. 3.2.2 jakso) ja kiinalaisten tuottajien verkkosivustojen (106) perusteella on selvää, että sulfaniilihapon kiinalaisten tuottajien vienti on merkittävää. |
| --- | --- |

(145)

Kiina on määrällisesti sulfaniilihapon suurin viejämaa maailmassa (105). Kiinan valtion käyttöön ottamien suunnitelmien (ks. 3.2.2 jakso) ja kiinalaisten tuottajien verkkosivustojen (106) perusteella on selvää, että sulfaniilihapon kiinalaisten tuottajien vienti on merkittävää.

105

106

| (146) | GTA:sta haettujen tietojen analyysi (ks. 144 kappale) osoitti, että Kiinasta vietiin aniliinijohdannaisia ja niiden suoloja noin 82 miljoonaa tonnia vuonna 2019. Suurin osa viennistä suuntautui Omaniin, Pakistaniin, Brasiliaan, Intiaan ja Vietnamiin. Vietyjen tuotteiden valikoima saattaa vaihdella ja tiedot koskevat laajempaa tuotejoukkoa kuin tarkastelun kohteena oleva tuote, mutta on syytä huomata, että Kiinasta EU:n ulkopuolisiin maihin suuntautuvan aniliinijohdannaisten ja niiden suolojen viennin keskimääräinen hinta oli paljon alempi kuin unioniin suuntautuvan viennin keskimääräinen hinta. Tutkimuksessa todettiin, että sulfaniilihapon kysyntä keskittyi Yhdysvaltoihin, Eurooppaan, Meksikoon, Brasiliaan ja Japaniin (107). Yhdysvalloissa sulfaniilihapon hinnat olivat korkeat, mutta kiinalaisten sulfaniilihapon tuottajien pääsy Yhdysvaltojen markkinoille vaikuttaa olevan rajoitettu polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen (108). Näin ollen unionin markkinat ovat kiistatta houkuttelevat sekä kysynnän että hintojen kannalta. |
| --- | --- |

(146)

GTA:sta haettujen tietojen analyysi (ks. 144 kappale) osoitti, että Kiinasta vietiin aniliinijohdannaisia ja niiden suoloja noin 82 miljoonaa tonnia vuonna 2019. Suurin osa viennistä suuntautui Omaniin, Pakistaniin, Brasiliaan, Intiaan ja Vietnamiin. Vietyjen tuotteiden valikoima saattaa vaihdella ja tiedot koskevat laajempaa tuotejoukkoa kuin tarkastelun kohteena oleva tuote, mutta on syytä huomata, että Kiinasta EU:n ulkopuolisiin maihin suuntautuvan aniliinijohdannaisten ja niiden suolojen viennin keskimääräinen hinta oli paljon alempi kuin unioniin suuntautuvan viennin keskimääräinen hinta. Tutkimuksessa todettiin, että sulfaniilihapon kysyntä keskittyi Yhdysvaltoihin, Eurooppaan, Meksikoon, Brasiliaan ja Japaniin (107). Yhdysvalloissa sulfaniilihapon hinnat olivat korkeat, mutta kiinalaisten sulfaniilihapon tuottajien pääsy Yhdysvaltojen markkinoille vaikuttaa olevan rajoitettu polkumyyntitoimenpiteiden käyttöönoton jälkeen (108). Näin ollen unionin markkinat ovat kiistatta houkuttelevat sekä kysynnän että hintojen kannalta.

107

108

3.3.4   Päätelmä tuonnin todennäköisestä kehityksestä, jos toimenpiteiden annetaan raueta

Päätelmä tuonnin todennäköisestä kehityksestä, jos toimenpiteiden annetaan raueta

| (147) | Ottaen huomioon Kiinan merkittävän tuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnillä tulevien määrien lisääntymiseen. |
| --- | --- |

(147)

Ottaen huomioon Kiinan merkittävän tuotantokapasiteetin ja käyttämättömän kapasiteetin ja unionin markkinoiden houkuttelevuuden komissio päätteli, että on erittäin todennäköistä, että polkumyyntitoimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnillä tulevien määrien lisääntymiseen.

3.3.5   Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä

Polkumyynnin jatkumisen todennäköisyyttä koskeva päätelmä

| (148) | Ottaen huomioon päätelmänsä polkumyynnin jatkumisesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja tuonnin todennäköisestä kehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, komissio päätteli käytettävissä olevien tietojen perusteella, että on erittäin todennäköistä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnin jatkumiseen. |
| --- | --- |

(148)

Ottaen huomioon päätelmänsä polkumyynnin jatkumisesta tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla ja tuonnin todennäköisestä kehityksestä siinä tapauksessa, että toimenpiteiden annetaan raueta, komissio päätteli käytettävissä olevien tietojen perusteella, että on erittäin todennäköistä, että polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden voimassaolon päättyminen johtaisi polkumyynnin jatkumiseen.

4.   VAHINKO

VAHINKO

4.1   Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

Unionin tuotannonalan ja unionin tuotannon määritelmä

| (149) | Tarkastelujaksolla samankaltaista tuotetta valmisti yksi tuottaja unionissa. Tämä yritys muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan. |
| --- | --- |

(149)

Tarkastelujaksolla samankaltaista tuotetta valmisti yksi tuottaja unionissa. Tämä yritys muodostaa perusasetuksen 4 artiklan 1 kohdassa tarkoitetun unionin tuotannonalan.

| (150) | Unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella määritettiin, että unionin kokonaistuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 1 900–2 300 tonnia. Analyysi tehtiin samankaltaisen tuotteen unionin ainoan tuottajan – jonka osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa on siis 100 prosenttia – toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(150)

Unionin tuotannonalan toimittamien tietojen perusteella määritettiin, että unionin kokonaistuotanto tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli 1 900–2 300 tonnia. Analyysi tehtiin samankaltaisen tuotteen unionin ainoan tuottajan – jonka osuus samankaltaisen tuotteen kokonaistuotannosta unionissa on siis 100 prosenttia – toimittamien tietojen perusteella.

4.2   Unionin kulutus

Unionin kulutus

| (151) | Komissio määritteli unionin kulutuksen seuraavien perusteella:






  — | unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen määrät, |
| --- | --- | --- |

(151)

Komissio määritteli unionin kulutuksen seuraavien perusteella:

—

unionin tuotannonalan unionin markkinoilla myymän samankaltaisen tuotteen määrät,

| — | Eurostatin ilmoittama sulfaniilihapon ja sen suolojen (10-numeroisella Taric-kooditasolla) tuontimäärä. |
| --- | --- |

—

Eurostatin ilmoittama sulfaniilihapon ja sen suolojen (10-numeroisella Taric-kooditasolla) tuontimäärä.

| (152) | Koska unionin tuotannonala muodostuu vain yhdestä tuottajasta, jäljempänä olevissa taulukoissa olevat tiedot on esitettävä indeksoituina, jotta suojataan liikesalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja. |
| --- | --- |

(152)

Koska unionin tuotannonala muodostuu vain yhdestä tuottajasta, jäljempänä olevissa taulukoissa olevat tiedot on esitettävä indeksoituina, jotta suojataan liikesalaisuuden piiriin kuuluvia tietoja.

| (153) | Komissio noudatti asiakirja-aineistoon 18 päivänä marraskuuta 2020 liitetyn muistion (109) mukaisesti varovaista lähestymistapaa ja käytti vahinkoanalyysissä ainoastaan Taric-koodiin 2921420060 (sulfaniilihappo) ja 2921420040 (natriumsulfanilaatti, joka on sulfaniilihapon suola, jota tuotetaan käsittelemällä sulfaniilihappoa natriumhydroksidilla) luokiteltua tuontia. Komissio kuitenkin jätti huomiotta Taric-koodilla 2921420090 (aniliinijohdannaiset ja niiden suolat – muu) tulleen tuonnin, koska koodiin saattaa kuulua muitakin tuotteita kuin tarkastelun kohteena oleva tuote, eikä ollut asianmukaista menetelmää, jota olisi voitu käyttää koodiin kuuluvan tarkasteltavana olevan tuotteen osuuden määrittämiseksi. |
| --- | --- |

(153)

Komissio noudatti asiakirja-aineistoon 18 päivänä marraskuuta 2020 liitetyn muistion (109) mukaisesti varovaista lähestymistapaa ja käytti vahinkoanalyysissä ainoastaan Taric-koodiin 2921420060 (sulfaniilihappo) ja 2921420040 (natriumsulfanilaatti, joka on sulfaniilihapon suola, jota tuotetaan käsittelemällä sulfaniilihappoa natriumhydroksidilla) luokiteltua tuontia. Komissio kuitenkin jätti huomiotta Taric-koodilla 2921420090 (aniliinijohdannaiset ja niiden suolat – muu) tulleen tuonnin, koska koodiin saattaa kuulua muitakin tuotteita kuin tarkastelun kohteena oleva tuote, eikä ollut asianmukaista menetelmää, jota olisi voitu käyttää koodiin kuuluvan tarkasteltavana olevan tuotteen osuuden määrittämiseksi.

109

| (154) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että sulfaniilihapon unionin markkinat kasvoivat ensin tarkastelujakson toisena vuonna. Sen jälkeen kulutus väheni mutta pysyi kuitenkin hieman vuoden 2016 tasoa korkeampana tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

  Taulukko 2


  Unionin kulutus (määrä, indeksi) | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin kulutus | 100 | 113 | 104 | 105 |
| Lähde: unionin tuottaja ja Eurostat |

(154)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että sulfaniilihapon unionin markkinat kasvoivat ensin tarkastelujakson toisena vuonna. Sen jälkeen kulutus väheni mutta pysyi kuitenkin hieman vuoden 2016 tasoa korkeampana tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

Taulukko 2

Taulukko 2

Unionin kulutus (määrä, indeksi)

Unionin kulutus (määrä, indeksi)

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin kulutus

100

113

104

105

Lähde: unionin tuottaja ja Eurostat

Lähde:

4.3   Tuonti Kiinasta

Tuonti Kiinasta

a)   
  Tuontimäärä ja markkinaosuus

Tuontimäärä ja markkinaosuus

| (155) | Komissio määritti Kiinasta unioniin tulevan tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella ja tuonnin markkinaosuuden vertaamalla tätä tuontimäärää unionin kulutukseen (ks. taulukko 3). |
| --- | --- |

(155)

Komissio määritti Kiinasta unioniin tulevan tuonnin määrän Eurostatin tietojen perusteella ja tuonnin markkinaosuuden vertaamalla tätä tuontimäärää unionin kulutukseen (ks. taulukko 3).

| (156) | Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan. Tuontimäärä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 66 prosenttia suurempi kuin vuonna 2016. |
| --- | --- |

(156)

Kiinasta tulevan tuonnin kokonaismäärä lisääntyi jatkuvasti koko tarkastelujakson ajan. Tuontimäärä oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 66 prosenttia suurempi kuin vuonna 2016.

| (157) | Tuonti Kiinasta lisääntyi jatkuvasti niin, että sen osuus kokonaistuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli kolmannes. |
| --- | --- |

(157)

Tuonti Kiinasta lisääntyi jatkuvasti niin, että sen osuus kokonaistuonnista tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli yli kolmannes.

| (158) | Alkuperäisessä tutkimuksessa komissio tutki sulfaniilihapon ja sen suolojen tuontia, mikä käy ilmi muun muassa väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskevan asetuksen (110) johdanto-osan kappaleista, joissa tarkasteltavana oleva tuote määritellään. Komissio kuitenkin kuvasi asetuksen artiklaosassa toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen vain sulfaniilihapoksi mainitsematta suoloja. Ongelma tuli esiin vuonna 2015. |
| --- | --- |

(158)

Alkuperäisessä tutkimuksessa komissio tutki sulfaniilihapon ja sen suolojen tuontia, mikä käy ilmi muun muassa väliaikaisten toimenpiteiden käyttöönottoa koskevan asetuksen (110) johdanto-osan kappaleista, joissa tarkasteltavana oleva tuote määritellään. Komissio kuitenkin kuvasi asetuksen artiklaosassa toimenpiteiden kohteena olevan tuotteen vain sulfaniilihapoksi mainitsematta suoloja. Ongelma tuli esiin vuonna 2015.

110

| (159) | Vuonna 2015, sen jälkeen kun aiempi tarkastelu oli jo saatettu päätökseen, unionin tulliluokituksen tarkistuksessa otettiin käyttöön uusi Taric-koodi natriumsulfanilaatille (Taric-koodi 2921420040). Lisäksi vuoden 2014 lopussa ja vuoden 2015 alussa Alankomaat (111) ja Italia (112) antoivat sitovia tariffitietoja koskevia päätöksiä, joissa luokiteltiin sulfaniilihapon suolat Taric-koodiin 2921420090 (aniliinijohdannaiset ja niiden suolat – muu). |
| --- | --- |

(159)

Vuonna 2015, sen jälkeen kun aiempi tarkastelu oli jo saatettu päätökseen, unionin tulliluokituksen tarkistuksessa otettiin käyttöön uusi Taric-koodi natriumsulfanilaatille (Taric-koodi 2921420040). Lisäksi vuoden 2014 lopussa ja vuoden 2015 alussa Alankomaat (111) ja Italia (112) antoivat sitovia tariffitietoja koskevia päätöksiä, joissa luokiteltiin sulfaniilihapon suolat Taric-koodiin 2921420090 (aniliinijohdannaiset ja niiden suolat – muu).

111

112

| (160) | Eurostatin tuontitilastot osoittavat, että Taric-koodiin 2921420090 luokiteltu tuonti Kiinasta vaihteli 1 500 tonnista 3 000 tonniin vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (113). Tariffiluokituksen muutokset vuonna 2015 ja kaksi sitovaa tariffitietoa eivät vaikuttaneet Taric-koodiin liittyvään vaihteluun. |
| --- | --- |

(160)

Eurostatin tuontitilastot osoittavat, että Taric-koodiin 2921420090 luokiteltu tuonti Kiinasta vaihteli 1 500 tonnista 3 000 tonniin vuoden 2010 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä (113). Tariffiluokituksen muutokset vuonna 2015 ja kaksi sitovaa tariffitietoa eivät vaikuttaneet Taric-koodiin liittyvään vaihteluun.

113

| (161) | Kiinasta Taric-koodilla 2921420060 (sulfaniilihappo) tuodut määrät sen sijaan vähenivät selvästi vuoden 2014 jälkeen. Vuosien 2010 ja 2014 välillä tuontimäärä vaihteli 100 ja 800 tonnin välillä vuodessa (114). Vuodesta 2015 lähtien tuontimäärä ei missään vaiheessa ylittänyt 65:tä tonnia. Lisäksi Taric-koodiin 2921420040 (natriumsulfanilaatti) luokiteltu tuonti Kiinasta lisääntyi noin 35 tonnista yli 1 000 tonniin vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä. |
| --- | --- |

(161)

Kiinasta Taric-koodilla 2921420060 (sulfaniilihappo) tuodut määrät sen sijaan vähenivät selvästi vuoden 2014 jälkeen. Vuosien 2010 ja 2014 välillä tuontimäärä vaihteli 100 ja 800 tonnin välillä vuodessa (114). Vuodesta 2015 lähtien tuontimäärä ei missään vaiheessa ylittänyt 65:tä tonnia. Lisäksi Taric-koodiin 2921420040 (natriumsulfanilaatti) luokiteltu tuonti Kiinasta lisääntyi noin 35 tonnista yli 1 000 tonniin vuoden 2015 ja tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson välillä.

114

| (162) | Näin ollen komissio katsoi, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat hyödynsivät 158 ja 159 kappaleessa selitettyä tilannetta ja jatkoivat tarkastelujaksolla sulfaniilihapon suolojen tuontia Taric-koodeilla, jotka eivät nimenomaisesti kuuluneet polkumyyntitoimenpiteiden artiklaosan soveltamisalaan.

  Taulukko 3


  Tuonti Kiinasta (tonnia, vaihteluvälit) | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina | 600–670 | 550–600 | 750–800 | 1 050 –1 100 |
| Indeksi (2016 = 100) | 100 | 90 | 119 | 166 |
| Lähde: Eurostat |

(162)

Näin ollen komissio katsoi, että kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat hyödynsivät 158 ja 159 kappaleessa selitettyä tilannetta ja jatkoivat tarkastelujaksolla sulfaniilihapon suolojen tuontia Taric-koodeilla, jotka eivät nimenomaisesti kuuluneet polkumyyntitoimenpiteiden artiklaosan soveltamisalaan.

Taulukko 3

Taulukko 3

Tuonti Kiinasta (tonnia, vaihteluvälit)

Tuonti Kiinasta (tonnia, vaihteluvälit)

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina

600–670

550–600

750–800

1 050 –1 100

Indeksi (2016 = 100)

Indeksi (2016 = 100)

100

100

90

90

119

119

166

166

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (163) | Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti siis lisääntyi vuoden 2015 jälkeen, kun natriumsulfanilaattia koskeva Taric-koodi otettiin käyttöön (ks. 158–161 kappale). Vuonna 2016 Kiinasta tulevan tuonnin osuus oli 14 prosenttia unionin markkinoista. Sen markkinaosuus putosi vuonna 2017 mutta elpyi ja jatkoi kasvuaan tarkastelujakson loppuajan. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevan tuonnin osuus unionin markkinoista oli 22 prosenttia.

  Taulukko 4


  Unionin markkinaosuus (%) | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kiina % | 14 | 11 | 16 | 22 |
| Indeksi (2016 = 100) | 100 | 80 | 115 | 158 |
| Lähde: laskettu unionin tuottajan ja Eurostatin tietojen perusteella |

(163)

Tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti siis lisääntyi vuoden 2015 jälkeen, kun natriumsulfanilaattia koskeva Taric-koodi otettiin käyttöön (ks. 158–161 kappale). Vuonna 2016 Kiinasta tulevan tuonnin osuus oli 14 prosenttia unionin markkinoista. Sen markkinaosuus putosi vuonna 2017 mutta elpyi ja jatkoi kasvuaan tarkastelujakson loppuajan. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla Kiinasta tulevan tuonnin osuus unionin markkinoista oli 22 prosenttia.

Taulukko 4

Taulukko 4

Unionin markkinaosuus (%)

Unionin markkinaosuus (%)

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kiina %

14

11

16

22

Indeksi (2016 = 100)

Indeksi (2016 = 100)

100

100

80

80

115

115

158

158

Lähde: laskettu unionin tuottajan ja Eurostatin tietojen perusteella

Lähde

b)   
  Tuontihinnat ja hintojen alittavuus

Tuontihinnat ja hintojen alittavuus

| (164) | Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Kiinasta tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta lähes kaksinkertaistui tarkastelujaksolla. Sulfaniilihapon, tarkastelun kohteena olevan tuotteen ainoan komponentin, tuontihinta ja sen suolojen tuontihinta kuitenkin seurailivat eriäviä suuntauksia. |
| --- | --- |

(164)

Komissio määritti tuonnin hinnat Eurostatin tietojen perusteella. Kiinasta tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen keskimääräinen tuontihinta lähes kaksinkertaistui tarkastelujaksolla. Sulfaniilihapon, tarkastelun kohteena olevan tuotteen ainoan komponentin, tuontihinta ja sen suolojen tuontihinta kuitenkin seurailivat eriäviä suuntauksia.

| (165) | Kiinasta tulevan sulfaniilihapon tuontihinta laski tarkastelujaksolla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuontihinta laski lähes 10 prosenttia verrattuna tarkastelujakson alkuun. Komissio katsoi, että vuoden 2018 huippuhinta ei ollut edustava, koska se vastasi vain 4:ää tonnia Kiinasta tuotua sulfaniilihappoa. |
| --- | --- |

(165)

Kiinasta tulevan sulfaniilihapon tuontihinta laski tarkastelujaksolla. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuontihinta laski lähes 10 prosenttia verrattuna tarkastelujakson alkuun. Komissio katsoi, että vuoden 2018 huippuhinta ei ollut edustava, koska se vastasi vain 4:ää tonnia Kiinasta tuotua sulfaniilihappoa.

| (166) | Kiinasta tulevien sulfaniilihapon suolojen tuontihintojen suuntaus oli vastakkainen. Suolojen tuontihinta kohosi jatkuvasti ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lähes 190 prosenttia sen arvosta vuonna 2016.

  Taulukko 5


  Tuontihinta (euroa/tonni) | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sulfaniilihapon hinta (euroa/tonni) | 1 271 | 1 070 | 2 315 | 1 157 |
| Indeksi (2016 = 100) | 100 | 84 | 182 | 91 |
| Sulfaniilihapon suolojen  (115) hinta (euroa/tonni) | 714 | 1 046 | 1 198 | 1 333 |
| Indeksi (2016 = 100) | 100 | 146 | 168 | 187 |
| Tarkastelun kohteena olevan tuotteen keskihinta (euroa) | 720 | 1 049 | 1 204 | 1 325 |
| Indeksi (2016 = 100) | 100 | 146 | 167 | 184 |
| Lähde: Eurostat |

(166)

Kiinasta tulevien sulfaniilihapon suolojen tuontihintojen suuntaus oli vastakkainen. Suolojen tuontihinta kohosi jatkuvasti ja oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla lähes 190 prosenttia sen arvosta vuonna 2016.

Taulukko 5

Taulukko 5

Tuontihinta (euroa/tonni)

Tuontihinta (euroa/tonni)

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Sulfaniilihapon hinta (euroa/tonni)

1 271

1 070

2 315

1 157

Indeksi (2016 = 100)

Indeksi (2016 = 100)

100

100

84

84

182

182

91

91

Sulfaniilihapon suolojen  (115) hinta (euroa/tonni)

115

714

1 046

1 198

1 333

Indeksi (2016 = 100)

Indeksi (2016 = 100)

100

100

146

146

168

168

187

187

Tarkastelun kohteena olevan tuotteen keskihinta (euroa)

720

1 049

1 204

1 325

Indeksi (2016 = 100)

Indeksi (2016 = 100)

100

100

146

146

167

167

184

184

Lähde: Eurostat

Lähde:

| (167) | Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja koska tuoduista tuotelajeista ei näin ollen saatu täsmällisiä tietoja, komissio määritti hinnan alittavuuden Taric-koodikohtaisen tuonnin perusteella ja olettaen, että Kiinasta tiettyjen Taric-koodien mukaisesti tuodut tuotelajit ovat samanlaisia kuin ne, joita ainoa unionin tuottaja tuottaa ja myy. |
| --- | --- |

(167)

Koska kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat eivät toimineet yhteistyössä ja koska tuoduista tuotelajeista ei näin ollen saatu täsmällisiä tietoja, komissio määritti hinnan alittavuuden Taric-koodikohtaisen tuonnin perusteella ja olettaen, että Kiinasta tiettyjen Taric-koodien mukaisesti tuodut tuotelajit ovat samanlaisia kuin ne, joita ainoa unionin tuottaja tuottaa ja myy.

| (168) | Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:






  — | tarkastelun kohteena olevan tuotteen painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka ainoa unionin tuottaja veloitti etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla, oikaistuina noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja |
| --- | --- | --- |

(168)

Komissio määritti hinnan alittavuuden tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla vertaamalla seuraavia:

—

tarkastelun kohteena olevan tuotteen painotetut keskimääräiset myyntihinnat, jotka ainoa unionin tuottaja veloitti etuyhteydettömiltä asiakkailta unionin markkinoilla, oikaistuina noudettuna lähettäjältä -tasolle; ja

| — | kiinalaisilta tuottajilta tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin vastaava painotettu keskimääräinen hinta CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) Taric-koodikohtaisesti oikaistuina maahantuontikustannuksilla, mukaan lukien sopimustulli ja tuonninjälkeiset kustannukset. |
| --- | --- |

—

kiinalaisilta tuottajilta tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonnin vastaava painotettu keskimääräinen hinta CIF-tasolla (kulut, vakuutus ja rahti maksettuina) Taric-koodikohtaisesti oikaistuina maahantuontikustannuksilla, mukaan lukien sopimustulli ja tuonninjälkeiset kustannukset.

| (169) | Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuotannonalan liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(169)

Vertailun tulos ilmaistiin prosentteina unionin tuotannonalan liikevaihdosta tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

| (170) | Vertailussa, jossa sovellettiin 153 kappaleessa kuvattua lähestymistapaa, todettiin Kiinasta tuotujen, Taric-koodin perusteella vastaavien tuotelajien keskimääräiseksi hinnan alittavuudeksi unionin markkinoilla 13,3 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(170)

Vertailussa, jossa sovellettiin 153 kappaleessa kuvattua lähestymistapaa, todettiin Kiinasta tuotujen, Taric-koodin perusteella vastaavien tuotelajien keskimääräiseksi hinnan alittavuudeksi unionin markkinoilla 13,3 prosenttia tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.4   Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tuleva tuonti

| (171) | Koko tarkastelujakson ajan suurin osa unionin kokonaistuonnista oli peräisin Yhdysvalloista. Yhdysvalloista tuleva tuonnin määrä lisääntyi vuosien 2016 ja 2017 välillä, laski sen jälkeen jatkuvasti mutta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen 5 prosenttia suurempi kuin vuonna 2016. Tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 8 prosenttiyksikköä vuosien 2016 ja 2018 välillä ja putosi sitten takaisin 32 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(171)

Koko tarkastelujakson ajan suurin osa unionin kokonaistuonnista oli peräisin Yhdysvalloista. Yhdysvalloista tuleva tuonnin määrä lisääntyi vuosien 2016 ja 2017 välillä, laski sen jälkeen jatkuvasti mutta oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla edelleen 5 prosenttia suurempi kuin vuonna 2016. Tämän tuonnin markkinaosuus kasvoi 8 prosenttiyksikköä vuosien 2016 ja 2018 välillä ja putosi sitten takaisin 32 prosenttiin tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

| (172) | Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin suuntaukseen vaikutti voimakkaasti Yhdysvalloista tuleva tuonti, eli se noudatteli tuontimäärien suhteen samaa kehitystä. Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi melko vakaana tarkastelujakson aikana. Kolmansista maista tulevan tuonnin osuus oli 38–41 prosenttia unionin markkinoista.

  Taulukko 6


  Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (tonnia, %) | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Intia – tuontimäärä | 270–300 | 70–100 | 70–100 | 270–300 |
| Indeksi (2016 = 100) | 100 | 30 | 28 | 100 |
| Intia – markkinaosuus % | 6 | 2 | 2 | 6 |
| Sveitsi – tuontimäärä | 0–1 | 0 | 0 | 0 |
| Indeksi (2016 = 100) | 100 | 0 | 0 | 0 |
| Sveitsi – markkinaosuus % | > 0,01 | 0 | 0 | 0 |
| Yhdysvallat – tuontimäärä | 1 450 –1 500 | 2 000 –2 050 | 1 900 –1 950 | 1 550 –1 600 |
| Indeksi (2016 = 100) | 100 | 137 | 129 | 105 |
| Yhdysvallat – markkinaosuus % | 32 | 39 | 40 | 32 |
| Kaikki kolmannet maat Kiinaa lukuun ottamatta – tuontimäärä | 1 720 –1 800 | 2 070 –2 150 | 1 970 –2 050 | 1 720 –1 900 |
| Indeksi (2016 = 100) | 100 | 120 | 113 | 104 |
| Kaikki kolmannet maat Kiinaa lukuun ottamatta – markkinaosuus % | 38 | 40 | 41 | 38 |
| Lähde: Eurostat |

(172)

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin suuntaukseen vaikutti voimakkaasti Yhdysvalloista tuleva tuonti, eli se noudatteli tuontimäärien suhteen samaa kehitystä. Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin markkinaosuus pysyi melko vakaana tarkastelujakson aikana. Kolmansista maista tulevan tuonnin osuus oli 38–41 prosenttia unionin markkinoista.

Taulukko 6

Taulukko 6

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (tonnia, %)

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tuonnin määrä ja markkinaosuus (tonnia, %)

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Intia – tuontimäärä

270–300

70–100

70–100

270–300

Indeksi (2016 = 100)

Indeksi (2016 = 100)

100

100

30

30

28

28

100

100

Intia – markkinaosuus %

6

2

2

6

Sveitsi – tuontimäärä

0–1

0

0

0

Indeksi (2016 = 100)

Indeksi (2016 = 100)

100

100

0

0

0

0

0

0

Sveitsi – markkinaosuus %

> 0,01

0

0

0

Yhdysvallat – tuontimäärä

1 450 –1 500

2 000 –2 050

1 900 –1 950

1 550 –1 600

Indeksi (2016 = 100)

Indeksi (2016 = 100)

100

100

137

137

129

129

105

105

Yhdysvallat – markkinaosuus %

32

39

40

32

Kaikki kolmannet maat Kiinaa lukuun ottamatta – tuontimäärä

1 720 –1 800

2 070 –2 150

1 970 –2 050

1 720 –1 900

Indeksi (2016 = 100)

Indeksi (2016 = 100)

100

100

120

120

113

113

104

104

Kaikki kolmannet maat Kiinaa lukuun ottamatta – markkinaosuus %

38

40

41

38

Lähde: Eurostat

Lähde

| (173) | Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontihinta oli selvästi korkeampi kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinta, ja se vaihteli 1 400 eurosta/tonni vuonna 2017 lähes 1 700 euroon/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. |
| --- | --- |

(173)

Muista kolmansista maista kuin Kiinasta tulevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontihinta oli selvästi korkeampi kuin Kiinasta tulevan tuonnin hinta, ja se vaihteli 1 400 eurosta/tonni vuonna 2017 lähes 1 700 euroon/tonni tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla.

4.5   Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

Unionin tuotannonalan taloudellinen tilanne

4.5.1   Yleiset huomautukset

Yleiset huomautukset

| (174) | Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(174)

Tutkittaessa polkumyynnillä tapahtuneen tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalaan arvioitiin perusasetuksen 3 artiklan 5 kohdan mukaisesti kaikki taloudelliset indikaattorit, jotka vaikuttivat unionin tuotannonalan tilanteeseen tarkastelujaksolla.

| (175) | Unionin tuotannonalaan ei sovellettu otantaa. Näin ollen tuotannonalan taloudellisen tilanneteen arviointi koskee ainoaa unionin tuottajaa, jonka osuus unionin tuotannosta oli 100 prosenttia. |
| --- | --- |

(175)

Unionin tuotannonalaan ei sovellettu otantaa. Näin ollen tuotannonalan taloudellisen tilanneteen arviointi koskee ainoaa unionin tuottajaa, jonka osuus unionin tuotannosta oli 100 prosenttia.

| (176) | Vahingon määrittämiseksi komissio teki eron makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattorien välillä. Komissio arvioi indikaattorit unionin tuottajan tarkastelupyynnössä ja tarkastetussa kyselyvastauksessa toimittamien tietojen perusteella. |
| --- | --- |

(176)

Vahingon määrittämiseksi komissio teki eron makro- ja mikrotaloudellisten vahinkoindikaattorien välillä. Komissio arvioi indikaattorit unionin tuottajan tarkastelupyynnössä ja tarkastetussa kyselyvastauksessa toimittamien tietojen perusteella.

| (177) | Tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta. |
| --- | --- |

(177)

Tietojen todettiin edustavan unionin tuotannonalan taloudellista tilannetta.

| (178) | Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista. |
| --- | --- |

(178)

Makrotaloudellisia indikaattoreita ovat tuotanto, tuotantokapasiteetti, kapasiteetin käyttöaste, myyntimäärä, markkinaosuus, kasvu, työllisyys, tuottavuus, polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemman polkumyynnin vaikutuksista.

| (179) | Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat ja hintoihin vaikuttavat tekijät, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti. |
| --- | --- |

(179)

Mikrotaloudellisia indikaattoreita ovat keskimääräiset yksikköhinnat ja hintoihin vaikuttavat tekijät, yksikkökustannukset, työvoimakustannukset, varastot, kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti.

4.5.2   Makrotalouden indikaattorit

Makrotalouden indikaattorit

4.5.2.1   Tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

| (180) | Tuotanto väheni tarkastelujaksolla vuosien 2016 ja 2018 välillä. Se elpyi hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla mutta oli 11 prosenttia alle vuoden 2016 tason. |
| --- | --- |

(180)

Tuotanto väheni tarkastelujaksolla vuosien 2016 ja 2018 välillä. Se elpyi hieman tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla mutta oli 11 prosenttia alle vuoden 2016 tason.

| (181) | Tuotantokapasiteetti pysyi kuitenkin muuttumattomana koko tarkastelujakson ajan. |
| --- | --- |

(181)

Tuotantokapasiteetti pysyi kuitenkin muuttumattomana koko tarkastelujakson ajan.

| (182) | Koska tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, kapasiteetin käyttöaste noudatteli samaa suuntausta kuin tuotanto. Näin ollen se putosi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 11 prosenttia (eli 8 prosenttiyksikköä) vuoteen 2016 verrattuna. Lisäksi kapasiteetin käyttöaste oli jo vuonna 2016 alle optimaalisen tason.

  Taulukko 7


  Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tuotanto (tonnia) (indeksi) | 100 | 99 | 79 | 89 |
| Tuotantokapasiteetti (indeksi) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Kapasiteetin käyttöaste (%) | 71 | 70 | 56 | 63 |
| Lähde: kyselyvastaus |

(182)

Koska tuotantokapasiteetti pysyi vakaana, kapasiteetin käyttöaste noudatteli samaa suuntausta kuin tuotanto. Näin ollen se putosi tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 11 prosenttia (eli 8 prosenttiyksikköä) vuoteen 2016 verrattuna. Lisäksi kapasiteetin käyttöaste oli jo vuonna 2016 alle optimaalisen tason.

Taulukko 7

Taulukko 7

Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

Unionin tuotanto, tuotantokapasiteetti ja kapasiteetin käyttöaste

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Tuotanto (tonnia) (indeksi)

100

99

79

89

Tuotantokapasiteetti (indeksi)

100

100

100

100

Kapasiteetin käyttöaste (%)

71

70

56

63

Lähde: kyselyvastaus

Lähde

4.5.2.2   Myyntimäärä ja markkinaosuus

| (183) | Unionin kulutus kasvoi vuonna 2017, minkä ansiosta myös unionin tuottaja kykeni lisäämään myyntimääräänsä. Tarkastelujakson jälkipuoliskolla myyntimäärä kuitenkin putosi ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli 11 prosenttia alle vuoden 2016 tason. |
| --- | --- |

(183)

Unionin kulutus kasvoi vuonna 2017, minkä ansiosta myös unionin tuottaja kykeni lisäämään myyntimääräänsä. Tarkastelujakson jälkipuoliskolla myyntimäärä kuitenkin putosi ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli 11 prosenttia alle vuoden 2016 tason.

| (184) | Lisäksi ainoa unionin tuottaja menetti markkinaosuuttaan tarkastelujakson aikana. Sen markkinaosuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 8 prosenttiyksikköä pienempi kuin vuonna 2016.

  Taulukko 8


  Myyntimäärä ja markkinaosuus | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Myyntimäärä (tonnia) (indeksi) | 100 | 115 | 92 | 89 |
| Markkinaosuus (%) (indeksi) | 48 | 49 | 43 | 40 |
| Lähde: kyselyvastaus |

(184)

Lisäksi ainoa unionin tuottaja menetti markkinaosuuttaan tarkastelujakson aikana. Sen markkinaosuus oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla 8 prosenttiyksikköä pienempi kuin vuonna 2016.

Taulukko 8

Taulukko 8

Myyntimäärä ja markkinaosuus

Myyntimäärä ja markkinaosuus

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Myyntimäärä (tonnia) (indeksi)

100

115

92

89

Markkinaosuus (%) (indeksi)

48

49

43

40

Lähde: kyselyvastaus

Lähde:

4.5.2.3   Kasvu

| (185) | Unionin kulutus kasvoi jatkuvasti vuodesta 2016 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun. Unionin tuotannonalan myyntimäärä kuitenkin väheni Kiinasta halvoin hinnoin tulevan tuonnin aiheuttaman lisääntyvän kilpailun vuoksi. Tämän seurauksena unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla. |
| --- | --- |

(185)

Unionin kulutus kasvoi jatkuvasti vuodesta 2016 tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson loppuun. Unionin tuotannonalan myyntimäärä kuitenkin väheni Kiinasta halvoin hinnoin tulevan tuonnin aiheuttaman lisääntyvän kilpailun vuoksi. Tämän seurauksena unionin tuotannonala menetti markkinaosuuttaan tarkastelujaksolla.

4.5.2.4   Työllisyys ja tuottavuus

| (186) | Unionin tuotannonalan työllisyystaso laski vuosien 2016 ja 2018 välillä mutta kohosi jälleen suhteellisesti tarkasteltuna tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. On syytä huomata, että unionin tuotannonala työllistää vain vähäisen määrän työntekijöitä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Näin ollen työntekijöiden määrän vähäinen lisääntyminen näkyi työllisyyden jyrkkänä kasvuna, kun se ilmaistaan indeksinä perusvuoteen 2016 nähden. Näin ollen työllisyyden kasvua tarkastelujaksolla ei voitu pitää selvänä osoituksena elpymisestä. |
| --- | --- |

(186)

Unionin tuotannonalan työllisyystaso laski vuosien 2016 ja 2018 välillä mutta kohosi jälleen suhteellisesti tarkasteltuna tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. On syytä huomata, että unionin tuotannonala työllistää vain vähäisen määrän työntekijöitä tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuotannossa. Näin ollen työntekijöiden määrän vähäinen lisääntyminen näkyi työllisyyden jyrkkänä kasvuna, kun se ilmaistaan indeksinä perusvuoteen 2016 nähden. Näin ollen työllisyyden kasvua tarkastelujaksolla ei voitu pitää selvänä osoituksena elpymisestä.

| (187) | Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus – mitattuna tuotoksena (tonnia) kokoaikaista työntekijää kohden vuodessa – kasvoi 15 prosenttia vuonna 2017 vuoteen 2016 verrattuna. Tarkastelujakson loppuajan tuottavuus laski. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotantomäärät, joka alitti vuoden 2016 tason, sekä työntekijöiden määrä, joka ylitti vuoden 2016 tason, johtivat yhdessä tuottavuuteen, joka oli vain 78 prosenttia vuoden 2016 tasosta.

  Taulukko 9


  Työllisyys ja tuottavuus | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Työllisyys (kokoaikavastaavina) (indeksi) | 100 | 86 | 71 | 114 |
| Tuottavuus (tonnia/kokoaikainen työntekijä) (indeksi) | 100 | 115 | 110 | 78 |
| Lähde: kyselyvastaus |

(187)

Unionin tuotannonalan työvoiman tuottavuus – mitattuna tuotoksena (tonnia) kokoaikaista työntekijää kohden vuodessa – kasvoi 15 prosenttia vuonna 2017 vuoteen 2016 verrattuna. Tarkastelujakson loppuajan tuottavuus laski. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla tuotantomäärät, joka alitti vuoden 2016 tason, sekä työntekijöiden määrä, joka ylitti vuoden 2016 tason, johtivat yhdessä tuottavuuteen, joka oli vain 78 prosenttia vuoden 2016 tasosta.

Taulukko 9

Taulukko 9

Työllisyys ja tuottavuus

Työllisyys ja tuottavuus

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Työllisyys (kokoaikavastaavina) (indeksi)

100

86

71

114

Tuottavuus (tonnia/kokoaikainen työntekijä) (indeksi)

100

115

110

78

Lähde: kyselyvastaus

Lähde

4.5.2.5   Polkumyyntimarginaalin merkittävyys ja toipuminen aiemmasta polkumyynnistä

| (188) | Tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinasta tuleva polkumyynti jatkui ja että polkumyyntimarginaalien suuruus (ks. 137 kappale) ylittää selvästi vähimmäistason. |
| --- | --- |

(188)

Tutkimuksessa vahvistettiin, että Kiinasta tuleva polkumyynti jatkui ja että polkumyyntimarginaalien suuruus (ks. 137 kappale) ylittää selvästi vähimmäistason.

| (189) | Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin taso oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävä: sen osuus unionin markkinoista oli 22 prosenttia. |
| --- | --- |

(189)

Lisäksi Kiinasta tulevan tuonnin taso oli tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävä: sen osuus unionin markkinoista oli 22 prosenttia.

| (190) | Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa kävi ilmi, että voimassa olevat toimenpiteet eivät mahdollistaneet unionin tuotannonalan toipumista aiemmasta polkumyynnistä. |
| --- | --- |

(190)

Toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevassa tarkastelussa kävi ilmi, että voimassa olevat toimenpiteet eivät mahdollistaneet unionin tuotannonalan toipumista aiemmasta polkumyynnistä.

4.5.3   Mikrotaloudelliset indikaattorit

Mikrotaloudelliset indikaattorit

4.5.3.1   Hinnat ja niihin vaikuttavat tekijät

| (191) | Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla saama keskimääräinen yksikköhinta kohosi 8 prosenttia vuosien 2016 ja 2017 välillä. Tarkastelujakson kahden viimeisen vuoden aikana hinta kuitenkin putosi ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli 4 prosenttia alle vuoden 2016 tason. |
| --- | --- |

(191)

Unionin tuotannonalan unionin markkinoilla saama keskimääräinen yksikköhinta kohosi 8 prosenttia vuosien 2016 ja 2017 välillä. Tarkastelujakson kahden viimeisen vuoden aikana hinta kuitenkin putosi ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli 4 prosenttia alle vuoden 2016 tason.

| (192) | Myös tuotantokustannukset kasvoivat tarkastelujaksolla. Niiden kasvun suuruus ylittää merkittävästi myyntihinnan kohoamisen. Näin ollen yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kohosivat 20 prosenttia vuonna 2018. Ne putosivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla mutta ylittivät edelleen 10 prosentilla vuoden 2016 tason. Tämä kehitys yhdistettynä siihen, että myyntihinta kohosi vain 4 prosenttia, vaikutti unionin tuottajan kannattavuuteen.

  Taulukko 10


  Yksikköhinta ja yksikkökustannukset unionin markkinoilla | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin yksikköhinta etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni) (indeksi) | 100 | 108 | 107 | 104 |
| Unionin yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) (indeksi) | 100 | 104 | 120 | 110 |
| Lähde: kyselyvastaus |

(192)

Myös tuotantokustannukset kasvoivat tarkastelujaksolla. Niiden kasvun suuruus ylittää merkittävästi myyntihinnan kohoamisen. Näin ollen yksikkökohtaiset tuotantokustannukset kohosivat 20 prosenttia vuonna 2018. Ne putosivat tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla mutta ylittivät edelleen 10 prosentilla vuoden 2016 tason. Tämä kehitys yhdistettynä siihen, että myyntihinta kohosi vain 4 prosenttia, vaikutti unionin tuottajan kannattavuuteen.

Taulukko 10

Taulukko 10

Yksikköhinta ja yksikkökustannukset unionin markkinoilla

Yksikköhinta ja yksikkökustannukset unionin markkinoilla

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin yksikköhinta etuyhteydettömille asiakkaille (euroa/tonni) (indeksi)

100

108

107

104

Unionin yksikkökohtaiset tuotantokustannukset (euroa/tonni) (indeksi)

100

104

120

110

Lähde: kyselyvastaus

Lähde:

4.5.3.2   Työvoimakustannukset

| (193) | Keskimääräiset työvoimakustannukset kohosivat merkittävästi vuosina 2016–2018. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla työvoimakustannukset työntekijää kohti laskivat vuoden 2016 tasolle.

  Taulukko 11


  Työvoimakustannukset | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Unionin työvoimakustannukset (euroa/kokoaikainen työntekijä) (indeksi) | 100 | 119 | 133 | 102 |
| Lähde: kyselyvastaus |

(193)

Keskimääräiset työvoimakustannukset kohosivat merkittävästi vuosina 2016–2018. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla työvoimakustannukset työntekijää kohti laskivat vuoden 2016 tasolle.

Taulukko 11

Taulukko 11

Työvoimakustannukset

Työvoimakustannukset

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Unionin työvoimakustannukset (euroa/kokoaikainen työntekijä) (indeksi)

100

119

133

102

Lähde: kyselyvastaus

Lähde

4.5.3.3   Varastot

| (194) | Varastojen kehitys oli positiivista vuosina 2016–2018. Loppuvarastojen määrä väheni 70 prosenttia kyseisenä ajanjaksona. Varastot kuitenkin kasvoivat jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävästi lähes samalle tasolle kuin vuonna 2016.

  Taulukko 12


  Varastot | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Loppuvarastot (tonnia) (indeksi) | 100 | 62 | 29 | 97 |
| Lähde: kyselyvastaus |

(194)

Varastojen kehitys oli positiivista vuosina 2016–2018. Loppuvarastojen määrä väheni 70 prosenttia kyseisenä ajanjaksona. Varastot kuitenkin kasvoivat jälleen tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla merkittävästi lähes samalle tasolle kuin vuonna 2016.

Taulukko 12

Taulukko 12

Varastot

Varastot

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Loppuvarastot (tonnia) (indeksi)

100

62

29

97

Lähde: kyselyvastaus

Lähde:

4.5.3.4   Kannattavuus, kassavirta, investoinnit, investointien tuotto ja pääoman saanti

| (195) | Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus (ilmoitettuna prosentteina nettomyynnistä) kohosi vuonna 2017. Sitä seurasi äkillinen lasku, ja unionin tuottajan toiminta pysyi tappiollisena tarkastelujakson loppuajan, myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä aiheutui pääasiassa siitä, että tuotantokustannukset kohosivat huipputasolle vuonna 2018, mutta Kiinasta halvoin hinnoin tulevan tuonnin lisääntymisen takia unionin tuottaja ei kyennyt nostamaan myyntihintojaan asianmukaiselle tasolle. |
| --- | --- |

(195)

Tarkastelujakson aikana unionin tuotannonalan kannattavuus (ilmoitettuna prosentteina nettomyynnistä) kohosi vuonna 2017. Sitä seurasi äkillinen lasku, ja unionin tuottajan toiminta pysyi tappiollisena tarkastelujakson loppuajan, myös tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämä aiheutui pääasiassa siitä, että tuotantokustannukset kohosivat huipputasolle vuonna 2018, mutta Kiinasta halvoin hinnoin tulevan tuonnin lisääntymisen takia unionin tuottaja ei kyennyt nostamaan myyntihintojaan asianmukaiselle tasolle.

| (196) | Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatteli suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se kohosi vuosien 2016 ja 2017 välillä. Tarkastelujakson jälkipuoliskolla investointien tuotto kääntyi negatiiviseksi.

  Taulukko 13


  Kannattavuus ja investointien tuotto | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kannattavuus (%) (indeksi) | 100 | 309 | -59 | -76 |
| Sijoitetun pääoman tuotto (%) (indeksi) | 100 | 355 | -57 | -71 |
| Lähde: kyselyvastaus |

(196)

Investointien tuotto (ilmaistuna voittoprosenttina investointien nettokirjanpitoarvosta) noudatteli suunnilleen kannattavuuden kehitystä. Se kohosi vuosien 2016 ja 2017 välillä. Tarkastelujakson jälkipuoliskolla investointien tuotto kääntyi negatiiviseksi.

Taulukko 13

Taulukko 13

Kannattavuus ja investointien tuotto

Kannattavuus ja investointien tuotto

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kannattavuus (%) (indeksi)

100

309

-59

-76

Sijoitetun pääoman tuotto (%) (indeksi)

100

355

-57

-71

Lähde: kyselyvastaus

Lähde:

| (197) | Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Liiketoiminnan nettokassavirta noudatteli kannattavuuden kehityssuuntaa. Sen arvo yli kuusinkertaistui vuosina 2016–2017. Vuonna 2018 sen arvo putosi kolmannekseen vuoden 2017 arvosta. Nettokassavirta pieneni edelleen, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli merkittävästi negatiivinen.

  Taulukko 14


  Kassavirta | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kassavirta (euroa) (indeksi) | 100 | 648 | 217 | -163 |
| Lähde: kyselyvastaus |

(197)

Nettokassavirta osoittaa unionin tuottajien kykyä rahoittaa toimintaansa itse. Liiketoiminnan nettokassavirta noudatteli kannattavuuden kehityssuuntaa. Sen arvo yli kuusinkertaistui vuosina 2016–2017. Vuonna 2018 sen arvo putosi kolmannekseen vuoden 2017 arvosta. Nettokassavirta pieneni edelleen, ja tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla se oli merkittävästi negatiivinen.

Taulukko 14

Taulukko 14

Kassavirta

Kassavirta

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Kassavirta (euroa) (indeksi)

100

648

217

-163

Lähde: kyselyvastaus

Lähde

| (198) | Unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nettoinvestointien arvo oli 77 prosenttia alempi kuin vuonna 2016. |
| --- | --- |

(198)

Unionin tuotannonalan vuotuiset investoinnit samankaltaisen tuotteen tuotantoon vähenivät koko tarkastelujakson ajan. Tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla nettoinvestointien arvo oli 77 prosenttia alempi kuin vuonna 2016.

| (199) | Unionin tuottaja piti luottamuksellisina tietoja, jotka koskivat sen kykyä hankkia pääomaa. Sen vuoksi komissio ei pysty julkistamaan tätä asiaa koskevia päätelmiä.

  Taulukko 15


  Investoinnit | 2016 | 2017 | 2018 | Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nettoinvestoinnit euroa, (indeksi) | 100 | 72 | 56 | 23 |
| Lähde: kyselyvastaus |

(199)

Unionin tuottaja piti luottamuksellisina tietoja, jotka koskivat sen kykyä hankkia pääomaa. Sen vuoksi komissio ei pysty julkistamaan tätä asiaa koskevia päätelmiä.

Taulukko 15

Taulukko 15

Investoinnit

Investoinnit

2016

2017

2018

Tarkastelua koskeva tutkimusajanjakso

Nettoinvestoinnit euroa, (indeksi)

100

72

56

23

Lähde: kyselyvastaus

Lähde

4.6   Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

Unionin tuotannonalan tilannetta koskevat päätelmät

| (200) | Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta halvoin polkumyyntihinnoin tulevien tuotteiden tuonti lisääntyi aiemman tarkastelun jälkeen. Kehityksen mahdollisti erityisesti 158 ja 159 kappaleessa kuvattu tilanne sekä siitä johtuva tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti Taric-koodeilla, jotka eivät nimenomaisesti kuuluneet polkumyyntitoimenpiteiden piiriin. Unionin tuotannonalan kannalta tämä johti tuotanto- ja myyntimäärien laskuun, mikä johti sen yleisen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen. |
| --- | --- |

(200)

Tutkimuksessa kävi ilmi, että Kiinasta halvoin polkumyyntihinnoin tulevien tuotteiden tuonti lisääntyi aiemman tarkastelun jälkeen. Kehityksen mahdollisti erityisesti 158 ja 159 kappaleessa kuvattu tilanne sekä siitä johtuva tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuonti Taric-koodeilla, jotka eivät nimenomaisesti kuuluneet polkumyyntitoimenpiteiden piiriin. Unionin tuotannonalan kannalta tämä johti tuotanto- ja myyntimäärien laskuun, mikä johti sen yleisen taloudellisen tilanteen heikkenemiseen.

| (201) | Tarkastellut makro- ja mikrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että polkumyyntitulleista huolimatta unionin tuotannonalalle aiheutui edelleen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana. |
| --- | --- |

(201)

Tarkastellut makro- ja mikrotaloudelliset indikaattorit osoittavat, että polkumyyntitulleista huolimatta unionin tuotannonalalle aiheutui edelleen perusasetuksen 3 artiklan 1 kohdassa tarkoitettua merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevan tutkimusajanjakson aikana.

5.   VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

VAHINGON JATKUMISEN TODENNÄKÖISYYS

| (202) | Komissio päätteli 200 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän lisäksi komissio arvioi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuinka todennäköisesti Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama vahinko jatkuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(202)

Komissio päätteli 200 kappaleessa, että unionin tuotannonalalle aiheutui merkittävää vahinkoa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla. Tämän lisäksi komissio arvioi perusasetuksen 11 artiklan 2 kohdan mukaisesti, kuinka todennäköisesti Kiinasta polkumyynnillä tapahtuvan tuonnin aiheuttama vahinko jatkuisi, jos toimenpiteiden annetaan raueta.

| (203) | Tässä yhteydessä komissio tarkasteli Kiinan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, hintoja muilla markkinoilla, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja Kiinasta tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta. |
| --- | --- |

(203)

Tässä yhteydessä komissio tarkasteli Kiinan tuotantokapasiteettia ja käyttämätöntä kapasiteettia, hintoja muilla markkinoilla, unionin markkinoiden houkuttelevuutta ja Kiinasta tulevan tuonnin vaikutusta unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annettaisiin raueta.

5.1   Käyttämätön tuotantokapasiteetti

Käyttämätön tuotantokapasiteetti

| (204) | Kiinalaisilla viejillä on merkittävä käyttämätön tuotantokapasiteetti, joka mahdollistaa viennin nopean lisäämisen (ks. 141–143 kappale). Käyttämättömän kapasiteetin arvioitiin olevan 35 000–65 000 tonnia, joka on vähintään viisinkertainen unionin kulutukseen nähden. |
| --- | --- |

(204)

Kiinalaisilla viejillä on merkittävä käyttämätön tuotantokapasiteetti, joka mahdollistaa viennin nopean lisäämisen (ks. 141–143 kappale). Käyttämättömän kapasiteetin arvioitiin olevan 35 000–65 000 tonnia, joka on vähintään viisinkertainen unionin kulutukseen nähden.

5.2   Hinnat muilla vientimarkkinoilla

Hinnat muilla vientimarkkinoilla

| (205) | Kuten 144 kappaleessa selitetään, kiinalaiset tuottajat veivät sulfaniilihappoa ja sen suoloja kaikkiin kolmansiin maihin (Yhdysvaltoja lukuun ottamatta) hinnoilla, jotka alittivat hinnan, jonka ne pystyivät veloittamaan unionin markkinoilla. Tämä hintaero oli merkittävä, sillä vuonna 2019 aniliinijohdannaisten ja niiden suolojen keskimääräinen myyntihinta unioniin oli yli kolme kertaa korkeampi kuin muille vientimarkkinoille. |
| --- | --- |

(205)

Kuten 144 kappaleessa selitetään, kiinalaiset tuottajat veivät sulfaniilihappoa ja sen suoloja kaikkiin kolmansiin maihin (Yhdysvaltoja lukuun ottamatta) hinnoilla, jotka alittivat hinnan, jonka ne pystyivät veloittamaan unionin markkinoilla. Tämä hintaero oli merkittävä, sillä vuonna 2019 aniliinijohdannaisten ja niiden suolojen keskimääräinen myyntihinta unioniin oli yli kolme kertaa korkeampi kuin muille vientimarkkinoille.

5.3   Unionin markkinoiden houkuttelevuus

Unionin markkinoiden houkuttelevuus

| (206) | Koska hinnat ovat unionin markkinoilla kannattavampia kuin kolmansien maiden markkinoilla (ks. 145 ja 146 kappale), on todennäköistä, että tällä hetkellä näihin maihin viedyt merkittävät määrät ohjataan unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(206)

Koska hinnat ovat unionin markkinoilla kannattavampia kuin kolmansien maiden markkinoilla (ks. 145 ja 146 kappale), on todennäköistä, että tällä hetkellä näihin maihin viedyt merkittävät määrät ohjataan unionin markkinoille, jos polkumyyntitoimenpiteiden annetaan raueta.

| (207) | Tämän perusteella voidaan todeta, että jos toimenpiteet eivät ole käytössä, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kasvattavat todennäköisesti tuontimääriään ja markkinaosuuksiaan unionin markkinoilla unionin tuotannonalan myyntihinnat merkittävästi alittavilla polkumyyntihinnoilla, kuten 164–169 kappaleessa selitetään. |
| --- | --- |

(207)

Tämän perusteella voidaan todeta, että jos toimenpiteet eivät ole käytössä, kiinalaiset vientiä harjoittavat tuottajat kasvattavat todennäköisesti tuontimääriään ja markkinaosuuksiaan unionin markkinoilla unionin tuotannonalan myyntihinnat merkittävästi alittavilla polkumyyntihinnoilla, kuten 164–169 kappaleessa selitetään.

5.4   Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta

Kiinasta tulevan tuonnin vaikutus unionin tuotannonalan tilanteeseen, jos toimenpiteiden annetaan raueta

| (208) | Jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta tulevan tuonnin odotetaan kasvavan unionin markkinoiden houkuttelevuuden vuoksi, kuten 205 ja 206 kappaleessa selitetään. Kyseiset tuontihinnat todennäköisesti alittavat unionin tuotannonalan hinnat tai ainakin aiheuttavat voimakkaan hinnanalennuspaineen, joka kohdistuu unionin tuotannonalan vahinkoa aiheuttamattomaan hintatasoon, kuten 164–169 kappaleessa selitettiin. |
| --- | --- |

(208)

Jos toimenpiteiden annetaan raueta, Kiinasta tulevan tuonnin odotetaan kasvavan unionin markkinoiden houkuttelevuuden vuoksi, kuten 205 ja 206 kappaleessa selitetään. Kyseiset tuontihinnat todennäköisesti alittavat unionin tuotannonalan hinnat tai ainakin aiheuttavat voimakkaan hinnanalennuspaineen, joka kohdistuu unionin tuotannonalan vahinkoa aiheuttamattomaan hintatasoon, kuten 164–169 kappaleessa selitettiin.

5.5   Päätelmät merkittävän vahingon jatkumisen todennäköisyydestä

Päätelmät merkittävän vahingon jatkumisen todennäköisyydestä

| (209) | Koska on todennäköistä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotaisiin suuria määriä Kiinasta polkumyyntihinnoilla, unionin tuotannonala joutuisi vähentämään tuotantoaan tai alentamaan hintojaan. Kiinassa on niin valtavat määrät käyttämätöntä kapasiteettia, että jopa pieni myynnin siirtäminen unioniin vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalaan varsinkin, kun Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin on osoittanut, että unionin markkinoille tulevan tuonnin hinnat saattavat laskea ja alittaa entisestään unionin tuotannonalan hinnat. Unionin tuotannonalan tuotantomäärien tai myyntihintojen lasku heikentäisi sen kannattavuutta ja muita tulosindikaattoreita edelleen. |
| --- | --- |

(209)

Koska on todennäköistä, että tarkasteltavana olevaa tuotetta tuotaisiin suuria määriä Kiinasta polkumyyntihinnoilla, unionin tuotannonala joutuisi vähentämään tuotantoaan tai alentamaan hintojaan. Kiinassa on niin valtavat määrät käyttämätöntä kapasiteettia, että jopa pieni myynnin siirtäminen unioniin vaikuttaisi kielteisesti unionin tuotannonalaan varsinkin, kun Kiinan vienti muihin kolmansiin maihin on osoittanut, että unionin markkinoille tulevan tuonnin hinnat saattavat laskea ja alittaa entisestään unionin tuotannonalan hinnat. Unionin tuotannonalan tuotantomäärien tai myyntihintojen lasku heikentäisi sen kannattavuutta ja muita tulosindikaattoreita edelleen.

| (210) | Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että vahingon jatkuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta. |
| --- | --- |

(210)

Edellä esitetyn perusteella voidaan päätellä, että vahingon jatkuminen on todennäköistä, jos voimassa olevien polkumyynnin vastaisten toimenpiteiden annetaan raueta.

6.   UNIONIN ETU

UNIONIN ETU

| (211) | Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti. |
| --- | --- |

(211)

Komissio tarkasteli perusasetuksen 21 artiklan mukaisesti, olisiko voimassa olevien polkumyyntitoimenpiteiden jatkaminen kokonaisuutena tarkasteltuna unionin edun vastaista. Unionin etua määritettäessä arvioitiin kaikki asiaan liittyvät etunäkökohdat. Kaikille asianomaisille osapuolille annettiin tilaisuus esittää näkökantansa perusasetuksen 21 artiklan 2 kohdan mukaisesti.

6.1   Unionin tuotannonalan etu

Unionin tuotannonalan etu

| (212) | Edellä 208 kappaleessa todetaan, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi edelleen vakavasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska sillä olisi mahdollisuus kasvattaa myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan sekä parantaa kannattavuuttaan ja taloudellista tilannettaan kokonaisuudessaan. |
| --- | --- |

(212)

Edellä 208 kappaleessa todetaan, että unionin tuotannonalan tilanne todennäköisesti heikentyisi edelleen vakavasti, jos polkumyyntitoimenpiteiden annettaisiin raueta. Sen vuoksi toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen hyödyttäisi unionin tuotannonalaa, koska sillä olisi mahdollisuus kasvattaa myyntimääräänsä ja markkinaosuuttaan sekä parantaa kannattavuuttaan ja taloudellista tilannettaan kokonaisuudessaan.

| (213) | Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suurina määrinä polkumyyntihinnoilla, mikä johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen. |
| --- | --- |

(213)

Sen sijaan toimenpiteiden voimassaolon päättyminen uhkaisi vakavasti unionin tuotannonalan elinkelpoisuutta, koska Kiinasta tuleva tuonti kohdennettaisiin todennäköisesti unionin markkinoille suurina määrinä polkumyyntihinnoilla, mikä johtaisi unionin tuotannonalalle aiheutuneen vahingon jatkumiseen.

6.2   Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

Etuyhteydettömien tuojien ja käyttäjien etu

| (214) | Pyynnön esittäjä yksilöi tarkastelupyynnössä 25 tuojaa ja/tai käyttäjää unionissa. Kaikille yrityksille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Yksikään niistä ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä tai ilmoittautunut asianomaiseksi osapuoleksi. |
| --- | --- |

(214)

Pyynnön esittäjä yksilöi tarkastelupyynnössä 25 tuojaa ja/tai käyttäjää unionissa. Kaikille yrityksille ilmoitettiin tarkastelun vireillepanosta. Yksikään niistä ei toiminut tutkimuksessa yhteistyössä tai ilmoittautunut asianomaiseksi osapuoleksi.

| (215) | Kuten 34 kappaleessa selitetään, sulfaniilihapolla on viisi pääasiallista käyttöalaa: optiset kirkasteet, betonin lisäaineet, elintarvikevärit ja erityisväriaineet sekä lääketeollisuus. Aiemmissa tutkimuksissa todettiin, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen osuus lääkkeiden ja erikoisväriaineiden tuottajien tuotantokustannuksista oli vähäpätöinen (noin 1 %). Sen osuus optisten kirkasteiden ja betonin lisäaineiden tuotantokustannuksista on kuitenkin 4–12 prosenttia. Koska yksikään käyttäjistä tai tuojista ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, voidaan päätellä, että toimenpiteet eivät ole vaikuttaneet niihin erityisen kielteisesti. |
| --- | --- |

(215)

Kuten 34 kappaleessa selitetään, sulfaniilihapolla on viisi pääasiallista käyttöalaa: optiset kirkasteet, betonin lisäaineet, elintarvikevärit ja erityisväriaineet sekä lääketeollisuus. Aiemmissa tutkimuksissa todettiin, että tarkastelun kohteena olevan tuotteen osuus lääkkeiden ja erikoisväriaineiden tuottajien tuotantokustannuksista oli vähäpätöinen (noin 1 %). Sen osuus optisten kirkasteiden ja betonin lisäaineiden tuotantokustannuksista on kuitenkin 4–12 prosenttia. Koska yksikään käyttäjistä tai tuojista ei toiminut yhteistyössä tutkimuksessa, voidaan päätellä, että toimenpiteet eivät ole vaikuttaneet niihin erityisen kielteisesti.

| (216) | Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan tällä hetkellä vain neljässä taloudessa eri puolilla maailmaa: Kiinassa, Intiassa, unionissa ja Yhdysvalloissa. Sen vuoksi komissio katsoi, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella voitaisiin auttaa säilyttämään sulfaniilihapon käyttäjille hankintalähteiden valikoima, joka jo nyt on rajoitettu. |
| --- | --- |

(216)

Tarkastelun kohteena olevaa tuotetta tuotetaan tällä hetkellä vain neljässä taloudessa eri puolilla maailmaa: Kiinassa, Intiassa, unionissa ja Yhdysvalloissa. Sen vuoksi komissio katsoi, että toimenpiteiden voimassaolon jatkamisella voitaisiin auttaa säilyttämään sulfaniilihapon käyttäjille hankintalähteiden valikoima, joka jo nyt on rajoitettu.

| (217) | Näin ollen komissio päätteli, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei olisi tuojien ja käyttäjien edun vastaista. |
| --- | --- |

(217)

Näin ollen komissio päätteli, että toimenpiteiden voimassaolon jatkaminen ei olisi tuojien ja käyttäjien edun vastaista.

6.3   Unionin etua koskevat päätelmät

Unionin etua koskevat päätelmät

| (218) | Komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevien nykyisten toimenpiteiden voimassaoloa. Toimenpiteiden pitäminen voimassa olisi unionin tuotannonalan edun mukaista eikä vahingoittaisi unionin käyttäjien ja tuojien tilannetta. |
| --- | --- |

(218)

Komissio päätteli, ettei ole pakottavia unionin etua koskevia syitä olla jatkamatta Kiinasta peräisin olevan tarkastelun kohteena olevan tuotteen tuontia koskevien nykyisten toimenpiteiden voimassaoloa. Toimenpiteiden pitäminen voimassa olisi unionin tuotannonalan edun mukaista eikä vahingoittaisi unionin käyttäjien ja tuojien tilannetta.

7.   POLKUMYYNTITOIMENPITEET

POLKUMYYNTITOIMENPITEET

| (219) | Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa. |
| --- | --- |

(219)

Polkumyynnin ja vahingon jatkumisen todennäköisyyttä ja unionin etua koskevien komission päätelmien perusteella Kiinasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontiin sovellettavat polkumyynnin vastaiset toimenpiteet olisi pidettävä voimassa.

| (220) | Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista. |
| --- | --- |

(220)

Kaikille asianomaisille osapuolille ilmoitettiin niistä oleellisista seikoista ja huomioista, joiden perusteella aiottiin suositella voimassa olevien toimenpiteiden soveltamisen jatkamista.

| (221) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (116) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion seurauksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko. |
| --- | --- |

(221)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU, Euratom) 2018/1046 (116) 109 artikla huomioon ottaen silloin, kun jokin määrä on maksettava takaisin Euroopan unionin tuomioistuimen tuomion seurauksena, maksettava korko on Euroopan unionin virallisen lehden C-sarjassa kunkin kuukauden ensimmäisenä kalenteripäivänä julkaistu Euroopan keskuspankin perusrahoitusoperaatioihinsa soveltama korko.

116

Euroopan unionin virallisen lehden

| (222) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset. Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu komitea antoi myönteisen lausunnon, |
| --- | --- |

(222)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat perusasetuksen 15 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset. Asetuksen (EU) 2016/1036 15 artiklan 1 kohdassa tarkoitettu komitea antoi myönteisen lausunnon,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

1.   Otetaan käyttöön lopullinen polkumyyntitulli tuotaessa Kiinan kansantasavallasta peräisin olevaa sulfaniilihappoa ja sen suoloja, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodiin ex 2921 42 00 (Taric-koodit 2921420040, 2921420060 ja 2921420061).

2.   Edellä 1 kohdassa kuvatun tuotteen vapaasti unionin rajalla tullaamattomana -nettohintaan sovellettava lopullinen polkumyyntitulli on seuraava:

| Maa | Lopullinen tulli (%) |
| --- | --- |
| Kiinan kansantasavalta | 33,7 |

Maa

Lopullinen tulli (%)

Kiinan kansantasavalta

33,7

3.   Jollei toisin säädetä, sovelletaan tulleja koskevia voimassa olevia säännöksiä ja määräyksiä.

2 artikla

Tämä asetus tulee voimaan seuraavana päivänä sen jälkeen, kun se on julkaistu Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2021.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 176, 30.6.2016, s. 21.

1

(2)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1339/2002, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2002, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta (EYVL L 196, 25.7.2002, s. 11).

2

(3)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1338/2002, annettu 22 päivänä heinäkuuta 2002, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tasoitustullin lopullisesta kantamisesta (EYVL L 196, 25.7.2002, s. 1).

3

(4)  Komission päätös 2002/611/EY, tehty 12 päivänä heinäkuuta 2002, Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevan polkumyynnin ja tukien vastaisen menettelyn yhteydessä tarjotun sitoumuksen hyväksymisestä (EYVL L 196, 25.7.2002, s. 36).

4

(5)  Neuvoston asetus (EY) N:o 236/2004, annettu 10 päivänä helmikuuta 2004, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja kyseisessä tuonnissa käyttöön otetun väliaikaisen tullin lopullisesta kantamisesta annetun asetuksen (EY) N:o 1339/2002 muuttamisesta (EUVL L 40, 12.2.2004, s. 17).

5

(6)  Komission päätös 2004/255/EY, tehty 17 päivänä maaliskuuta 2004, Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevan polkumyynnin ja tukien vastaisen menettelyn yhteydessä tarjotun sitoumuksen hyväksymisestä tehdyn päätöksen 2002/611/EY kumoamisesta (EUVL L 80, 18.3.2004, s. 29).

6

(7)  Komission päätös 2006/37/EY, tehty 5 päivänä joulukuuta 2005, Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuontia koskevan polkumyynnin ja tukien vastaisen menettelyn yhteydessä tarjotun sitoumuksen hyväksymisestä (EYVL L 22, 26.1.2006, s. 52).

7

(8)  Neuvoston asetus (EY) N:o 123/2006, annettu 23 päivänä tammikuuta 2006, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1338/2002 muuttamisesta ja lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta muun muassa Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa annetun asetuksen (EY) N:o 1339/2002 muuttamisesta (EUVL L 22, 26.1.2006, s. 5).

8

(9)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1000/2008, annettu 13 päivänä lokakuuta 2008, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 275, 16.10.2008, s. 1).

9

(10)  Neuvoston asetus (EY) N:o 1010/2008, annettu 13 päivänä lokakuuta 2008, lopullisen tasoitustullin käyttöön ottamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 2026/97 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun ja asetuksen (EY) N:o 2026/97 19 artiklan mukaisen osittaisen välivaiheen tarkastelun jälkeen sekä lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 384/96 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen annetun asetuksen (EY) N:o 1000/2008 muuttamisesta (EUVL L 276, 17.10.2008, s. 3).

10

(11)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1346/2014, annettu 17 päivänä joulukuuta 2014, lopullisen polkumyyntitullin käyttöön ottamisesta Kiinan kansantasavallasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa ja lopullisen polkumyyntitullin kumoamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa asetuksen (EY) N:o 1225/2009 11 artiklan 2 kohdan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen, (EUVL L 363, 18.12.2014, s. 82).

11

(12)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) N:o 1347/2014, annettu 17 päivänä joulukuuta 2014, lopullisen tasoitustullin kumoamisesta Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa neuvoston asetuksen (EY) N:o 597/2009 18 artiklan mukaisen toimenpiteiden voimassaolon päättymistä koskevan tarkastelun jälkeen (EUVL L 363, 18.12.2014, s. 101).

12

(13)  
  EUVL C 140, 16.4.2019, s. 10.

13

(14)  
  EUVL C 425, 18.12.2019, s. 39.

14

(15)  Verbaalinootti, 27.1.2020.

15

(16)  Viitenumero t20.001169.

16

(17)  Sellaisena kuin tuote on selkeytettynä 18 päivänä marraskuuta 2020 asiakirja-aineistoon liitetyllä muistiolla, viitenumero t20.007508. Pyynnön esittäjän toimittaman hyväksymisen lisäksi komissio ei saanut muita huomautuksia asiakirja-aineistoon liitetystä muistiosta.

17

(18)  Ks. yrityskohtaiset alaviitteet seuraavissa jaksoissa.

18

(19)  Komission yksiköiden valmisteluasiakirja ”Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations”, SWD(2017) 483 final/2, 20.12.2017.

19

(20)  Raportti, 2 luku, s. 6 ja 7.

20

(21)  Raportti, 2 luku, s. 10.

21

(22)  Saatavilla osoitteessa http://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (sivustolla käyty viimeksi 27.10.2020).

22

(23)  Raportti, 2 luku, s. 20 ja 21.

23

(24)  Raportti, 3 luku, s. 41, 73 ja 74.

24

(25)  Raportti, 6 luku, s. 120 ja 121.

25

(26)  Raportti, 6 luku, s. 122–135.

26

(27)  Raportti, 7 luku, s. 167 ja 168.

27

(28)  Raportti, 8 luku, s. 169, 170, 200 ja 201.

28

(29)  Raportti, 2 luku, s. 15 ja 16; 4 luku, s. 50 ja 84; 5 luku, s. 108 ja 109.

29

(30)  http://www.czcip.gov.cn/zonghexinxi/r-24281.html (sivustolla käyty viimeksi 27.10.2020)

30

(31)  https://www.acfic.org.cn/gdgsl_362/zj/zjgslgz/200901/t20090123_23197.html (sivustolla käyty viimeksi 27.10.2020)

31

(32)  Northeast Pharmaceutical Group Import And Export Trade Co., Ltd., China Jiangsu International Economic And Technical Cooperation Group Co., Ltd ja Zhejiang Chemicals Import & Export Corporation.

32

(33)  https://www.globenewswire.com/news-release/2020/03/18/2002467/0/en/Global-Aniline-Market-Opportunities-to-2025-Innovations-in-the-Production-of-Aniline-from-Biomass.html ja https://teletype.in/@skr-tt/rkrLj4e3Q (molemmilla sivustoilla käyty viimeksi 26.10.2020).

33

(34)  https://cen.acs.org/business/finance/CENs-Global-Top-50-chemical/97/i30 (sivustolla käyty viimeksi 26.10.2020).

34

(35)  http://gzw.yantai.gov.cn/art/2019/8/21/art_9289_2493465.html (sivustolla käyty viimeksi 26.10.2020).

35

(36)  http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2020-03-31/600309_2019_n.pdf, s. 52–54 (sivustolla käyty viimeksi 26.10.2020).

36

(37)  Ks. artikkeli alalle erikoistuneessa verkkopalvelussa PUdaily: Wanhua’s Pursuit of Reform – An Exemplar of China’s State-owned Enterprise Reform.
  10.6.2019, http://www.pudaily.com/News/NewsView.aspx?nid=77913 (sivustolla käyty viimeksi 27.10.2020).

37

Wanhua’s Pursuit of Reform – An Exemplar of China’s State-owned Enterprise Reform.

(38)  Ks. yrityksen kuvaus Wanhuan sopimuksesta valtion omistaman Sinopec Nanjing Chemicalin kanssa aniliinia koskevasta strategisesta yhteistyöstä: ”Yantai Wanhua Polyurethanes Co., Ltd ja SINOPEC Nanjing Chemical Co., Ltd järjestivät 8 päivänä helmikuuta aniliiniin liittyvää strategista yhteistyötä koskevan allekirjoitusseremonian Nanjingin kaupungissa. Osallistujat tarkastelivat yhdessä 10-vuotista aniliiniliiketoimintaan liittyvää kahdenvälistä yhteistyötään, tekivät yhteenvedon onnistuneesta yhteistyöstään, keskustelivat perusteellisesti tulevasta strategisesta yhteistyöstä ja tekivät sopimuksen yhteistyön laajentamisesta ja yhteisestä pitkän aikavälin kehityksestä. Aniliinia koskeva strateginen yhteistyösopimus, joka allekirjoitettiin Yantai Wanhuan ja Nanjing Chemical Co., Ltd.:n (Nanhua) välillä, takaa Yantai Wanhualle vakaan ja edullisen aniliiniraaka-aineiden toimituksen sen nopean kehitysvaiheen aikana. Samalla se parantaa molempien yritysten talouteen liittyviä riskinsietovalmiuksia ja luo näin suotuisat edellytykset yhteistyölle ja molempien osapuolten kehitykselle.”
  9.2.2012. https://www.whchem.com/en/newsmedia/news/271.shtml (sivustolla käyty viimeksi 27.10.2020)

38

(39)  Vuotta 2015 koskevat tiedot Kiinan tilastollisen vuosikirjan 2016 perusteella, Kiinan kansallinen tilastotoimisto.

39

(40)  Raportti, 3 luku, s. 22–24 ja 5 luku, s. 97–108.

40

(41)  Raportti, 5 luku, s. 104–109.

41

(42)  Raportti, 5 luku, s. 100 ja 101.

42

(43)  Raportti, 2 luku, s. 26.

43

(44)  Raportti, 2 luku, s. 31 ja 32.

44

(45)  Saatavilla osoitteessa https://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (sivustolla käyty viimeksi 27.10.2020).

45

(46)  Ks. yrityksen verkkosivusto: https://www.whchem.com/cn/aboutus/management/directorboard.shtml (sivustolla käyty viimeksi 27.10.2020)

46

(47)  Ks. yrityksen verkkosivusto: http://www.zjgj.com/intro/21.html (sivustolla käyty viimeksi 27.10.2020)

47

(48)  Ks. yrityksen verkkosivusto: http://www.zjgj.com/news/2540.html (sivustolla käyty viimeksi 27.10.2020)

48

(49)  Ks. yrityksen verkkosivusto: http://www.nepharm.com.cn/article/index/cid/88.html (sivustolla käyty viimeksi 28.10.2020)

49

(50)  Raportti, 14.1–14.3 luku.

50

(51)  Raportti, 4 luku, s. 41, 42 ja 83.

51

(52)  Raportti, 16 luku, s. 406–424.

52

(53)  Raportti, 16 luku, s. 401.

53

(54)  Raportti, 16 luku, s. 411.

54

(55)  Petrokemian ja kemianteollisuutta koskeva 13. viisivuotissuunnitelma, III.7 jakso.

55

(56)  Valtioneuvoston asiakirja nro 57. 23.7.2016, I.3 jakso. http://www.gov.cn/zhengce/content/2016-08/03/content_5097173.htm (sivustolla käyty viimeksi 27.10.2020).

56

(57)  Raportti, 16 luku, s. 419.

57

(58)  Raportti, 16 luku, s. 424.

58

(59)  Raportti, 4 luku, s. 70.

59

(60)  http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2020-03-31/600309_2019_n.pdf, s. 160 (sivustolla käyty viimeksi 28.10.2020)

60

(61)  http://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2019-04-23/600309_2018_n.pdf, s. 138 (sivustolla käyty viimeksi 28.10.2020)

61

(62)  http://www.yantai.gov.cn/art/2020/6/28/art_20330_2762266.html (sivustolla käyty viimeksi 28.10.2020)

62

(63)  http://transcustoms.com/China_HS_Code/China_Tariff.asp?HS_Code=2902200000 (sivustolla käyty viimeksi 29.10.2020)

63

(64)  Raportti, 6 luku, s. 138–149.

64

(65)  Raportti, 9 luku, s. 216.

65

(66)  Raportti, 9 luku, s. 213–215.

66

(67)  Raportti, 9 luku, s. 209–211.

67

(68)  Raportti, 13 luku, s. 332–337.

68

(69)  Raportti, 13 luku, s. 336.

69

(70)  Raportti, 13 luku, s. 337–341.

70

(71)  Raportti, 6 luku, s. 114–117.

71

(72)  Raportti, 6 luku, s. 119.

72

(73)  Raportti, 6 luku, s. 120.

73

(74)  Raportti, 6 luku, s. 121, 122, 126–128 ja 133–135.

74

(75)  Ks. IMF Working Paper ”Resolving China’s Corporate Debt Problem”, by Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Rafael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan, lokakuu 2016, WP/16/203.

75

(76)  Raportti, 6 luku, s. 121, 122, 126–128 ja 133–135.

76

(77)  World Bank Open Data – Upper Middle Income, https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

77

(78)  Maailmanlaajuisesti sulfaniilihappoa tuotetaan unionissa, Yhdysvalloissa, Kiinassa ja Intiassa.

78

(79)  http://www.daikaffil.com/collaboration.html (sivustolla käyty viimeksi 24.11.2020).

79

(80)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

80

(81)  Nämä ovat sulfaniilihapon eivätkä sen suolojen valmistuksessa käytettäviä raaka-aineita.

81

(82)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) 2015/755, annettu 29 päivänä huhtikuuta 2015, tiettyjen kolmansien maiden tuontiin sovellettavasta yhteisestä menettelystä (EUVL L 123, 19.5.2015, s. 33), sellaisena kuin se on muutettuna 24 päivänä helmikuuta 2017 annetulla komission delegoidulla asetuksella (EU) 2017/749 (EUVL L 113, 29.4.2017, s. 11).

82

(83)  Näitä muita kuin WTO:n jäseniä ovat Azerbaidžan, Valko-Venäjä, Pohjois-Korea, Turkmenistan ja Uzbekistan.

83

(84)  https://www.reportsanddata.com/report-detail/aniline-market

84

(85)  Huntsman Corporation 10-K SEC-asiakirja, 13.2.2020, sivulla 6 viitataan merkittävien aniliinimarkkinoiden puutteeseen, koska MDI-valmistajat ovat joko integroituneet aniliinin valmistuslaitokseen tai niillä on pitkäaikainen toimitussopimus. Ks. tarkemmin https://www.huntsman.com/investors/financials/sec-filings/content/0001558370-20-000780/0001558370-20-000780.pdf

85

(86)  Tarkastelupyyntö, s. 7.

86

(87)  Tarkastelupyyntö, s. 7.

87

(88)  Ks. t20.003680.

88

(89)  Saatavilla osoitteessa https://wits.worldbank.org/WITS/WITS/Restricted/Login.aspx (sivustolla käyty viimeksi 7.1.2020); vaikka tietokantaan on rekisteröidyttävä, sen käyttö on ilmaista.

89

(90)  Ks. raportin sivu 84, https://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf

90

(91)  https://timesofindia.indiatimes.com/city/mumbai/maharashtra-govt-increases-water-tariff-for-industries-using-it-as-raw-material/articleshow/62573525.cms

91

(92)  http://mospi.nic.in/sites/default/files/publication_reports/Annual_Report_PLFS_2018_19_HL.pdf

92

(93)  Vuotuinen keskipalkka Intiassa tarkastelua koskevalla tutkimusajanjaksolla oli noin 192 000 INR (ks. työntekijöiden palkkatiedot, ”Annual Report, PLFS, 2018–2019”, kohta 17 sivulla 60; ladattavissa edellisessä alaviitteessä olevasta linkistä). Raportin ”Indian Labour Statistics 2017” mukaan työntekijöiden vuotuiset vähimmäisansiot valmistusteollisuudessa Intiassa olivat vuonna 2014 yleisesti yli 100 000 INR/vuosi.

93

(94)  http://www.labourbureaunew.gov.in/UserContent/ILS_2017.pdf

94

(95)  https://www.merc.gov.in/faces/merc/common/outputClient.xhtml

95

(96)  https://www.ppac.gov.in/

96

(97)  Ks. sivu 33, https://www.ppac.gov.in/WriteReadData/Reports/202005260522443480671SnapshotofIndiasOilGasdata,April2020.pdf

97

(98)  Ks. t20.007552. Pyynnön esittäjän toimittamat yksityiskohtaiset kustannustiedot ovat luottamuksellisia perusasetuksen 19 artiklan 1 kohdan mukaisesti eikä niitä voida toimittaa.

98

(99)  Ks. erittely t20.007552.

99

(100)  Ks. t20.006886.

100

(101)  Ks. sivu. I-16, julkaisu 4680, United States International Trade Commission on Sulfanilic Acid from China and India, Investigations Nos. 701-TA-318 and 731-TA-538 and 561 (Fourth Review), huhtikuu 2017, jäljempänä ’USITC-raportti’.

101

(102)  Tarkastelupyyntö, s. 33.

102

(103)  Ks. USITC-raportti, s. 22.

103

(104)  Aniliinijohdannaiset ja niiden suolat sisältävät tarkasteltavana olevan tuotteen. Kyseessä on laajempi tuoteluokka kuin sulfaniilihappo ja sen suolat.

104

(105)  Ks. USITC-raportti, s. I-19.

105

(106)  Hebei Honggang Chemical Industry Co., Ltd., ks. http://en.hebhonggang.com/comcontent_detail/i=2&comContentId=2.html (sivustolla käyty viimeksi 24.11.2020); Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd., ks. http://www.y-gchem.com/about_en.html (sivustolla käyty viimeksi 24.11.2020); Orichem International Ltd, ks. http://www.orichem.com/ (sivustolla käyty viimeksi 24.11.2020).

106

(107)  Ks. USITC-raportti, s. I-18. Ks. alaviite 98.

107

(108)  Ks. USITC-raportti, s. 10. Ks. alaviite 98.

108

(109)  Viitenumero t20.007508.

109

(110)  Komission asetus (EY) N:o 575/2002, annettu 3 päivänä maaliskuuta 2002, väliaikaisen polkumyyntitullin käyttöönotosta Kiinan kansantasavallasta ja Intiasta peräisin olevan sulfaniilihapon tuonnissa (EYVL L 87, 4.4.2002, s. 28).

110

(111)  Viitenumero NLRTD-2014-1999. Saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/ebti/ebti_consultation.jsp?Lang = en (sivustolla käyty viimeksi 30.11.2020).

111

(112)  Viitenumero ITIT-2014-0509C-277100. Saatavilla osoitteessa https://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/ebti/ebti_consultation.jsp?Lang = en (sivustolla käyty viimeksi 30.11.2020).

112

(113)  Kiinasta tuleva tuonti oli poikkeuksellista vuonna 2010 (yli 5 000 tonnia) ja vuonna 2011 (alle 1 200 tonnia).

113

(114)  Vuosi 2013 oli poikkeuksellinen, sillä tuontimäärä oli vain hieman yli 10 tonnia.

114

(115)  Sulfaniilihapon suolat rajoittuvat natriumsulfanilaattiin, kuten 153 kappaleessa todetaan.

115

(116)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU, Euratom) 2018/1046, annettu 18 päivänä heinäkuuta 2018, unionin yleiseen talousarvioon sovellettavista varainhoitosäännöistä, asetusten (EU) N:o 1296/2013, (EU) N:o 1301/2013, (EU) N:o 1303/2013, (EU) N:o 1304/2013, (EU) N:o 1309/2013, (EU) N:o 1316/2013, (EU) N:o 223/2014, (EU) N:o 283/2014 ja päätöksen N:o 541/2014/EU muuttamisesta sekä asetuksen (EU, Euratom) N:o 966/2012 kumoamisesta (EUVL L 193, 30.7.2018, s. 1).

116

---

| 12.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/190 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/190

---

KOMISSION TÄYTÄNTÖÖNPANOASETUS (EU) 2021/442,

annettu 11 päivänä maaliskuuta 2021,

vientiluvan edellyttämisestä tiettyjen tuotteiden viennissä

EUROOPAN KOMISSIO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen,

ottaa huomioon yhteisen vientimenettelyn käyttöönotosta 11 päivänä maaliskuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) 2015/479 (1) ja erityisesti sen 6 artiklan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Komissio hyväksyi 30 päivänä tammikuuta 2021 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/111 (2), jossa säädetään vientiluvan edellyttämisestä covid-19-rokotteiden ja niiden tuotannossa käytettävien vaikuttavien aineiden, mukaan lukien kantasolupankit ja työsolupankit, viennissä asetuksen (EU) 2015/479 5 artiklan mukaisesti. Täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/111 sovelletaan enintään kuuden viikon ajan. |
| --- | --- |

(1)

Komissio hyväksyi 30 päivänä tammikuuta 2021 komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/111 (2), jossa säädetään vientiluvan edellyttämisestä covid-19-rokotteiden ja niiden tuotannossa käytettävien vaikuttavien aineiden, mukaan lukien kantasolupankit ja työsolupankit, viennissä asetuksen (EU) 2015/479 5 artiklan mukaisesti. Täytäntöönpanoasetusta (EU) 2021/111 sovelletaan enintään kuuden viikon ajan.

| (2) | Covid-19-rokotteiden tuotantokapasiteetti on edelleen kehitysvaiheessa eikä kata tiettyjen rokotevalmistajien osalta unionin kanssa tehdyissä ennakkohankintasopimuksissa unionille varattuja määriä. |
| --- | --- |

(2)

Covid-19-rokotteiden tuotantokapasiteetti on edelleen kehitysvaiheessa eikä kata tiettyjen rokotevalmistajien osalta unionin kanssa tehdyissä ennakkohankintasopimuksissa unionille varattuja määriä.

| (3) | Koska tilanne unionissa on covid-19-rokotteiden osalta kriittinen ja erityisesti koska on olemassa riski, että unionissa tuotettuja tai pakattuja rokotteita viedään unionin ulkopuolelle, etenkin muihin kuin heikossa asemassa oleviin maihin, mikä mahdollisesti rikkoo lääketeollisuuden sopimusvelvoitteita, rokotteiden puutteen ja toimitusten viivästymisen estämiseksi on aiheellista jatkaa suojaavien toimenpiteiden soveltamista. Sen vuoksi on unionin edun mukaista pitää rajoitetun ajan voimassa järjestelmä, jolla varmistetaan, että unionin kanssa tehtyjen ennakkohankintasopimusten piiriin kuuluvien covid-19-rokotteiden vientiin sovelletaan ennakkolupaa, jotta unionissa on riittävä määrä rokotteita kriittisen tarpeen tyydyttämiseksi, vaikuttamatta kuitenkaan unionin kansainvälisiin sitoumuksiin tältä osin. |
| --- | --- |

(3)

Koska tilanne unionissa on covid-19-rokotteiden osalta kriittinen ja erityisesti koska on olemassa riski, että unionissa tuotettuja tai pakattuja rokotteita viedään unionin ulkopuolelle, etenkin muihin kuin heikossa asemassa oleviin maihin, mikä mahdollisesti rikkoo lääketeollisuuden sopimusvelvoitteita, rokotteiden puutteen ja toimitusten viivästymisen estämiseksi on aiheellista jatkaa suojaavien toimenpiteiden soveltamista. Sen vuoksi on unionin edun mukaista pitää rajoitetun ajan voimassa järjestelmä, jolla varmistetaan, että unionin kanssa tehtyjen ennakkohankintasopimusten piiriin kuuluvien covid-19-rokotteiden vientiin sovelletaan ennakkolupaa, jotta unionissa on riittävä määrä rokotteita kriittisen tarpeen tyydyttämiseksi, vaikuttamatta kuitenkaan unionin kansainvälisiin sitoumuksiin tältä osin.

| (4) | Jäsenvaltioiden, joissa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet valmistetaan, olisi myönnettävä vientilupia vain siinä määrin kuin kyseinen vienti ei vaaranna rokotteiden jatkuvia toimituksia, jotka ovat tarpeen unionin ja rokotevalmistajien välillä tehtyjen ennakkohankintasopimusten toimeenpanemiseksi, ottaen huomioon niiden määrä tai muut asiaan kuuluvat olosuhteet. Jotta varmistetaan toimien koordinointi unionin tasolla, jäsenvaltioiden olisi pyydettävä ennakkoon komission lausunto ja tehtävä päätös kyseisen lausunnon mukaisesti. |
| --- | --- |

(4)

Jäsenvaltioiden, joissa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet valmistetaan, olisi myönnettävä vientilupia vain siinä määrin kuin kyseinen vienti ei vaaranna rokotteiden jatkuvia toimituksia, jotka ovat tarpeen unionin ja rokotevalmistajien välillä tehtyjen ennakkohankintasopimusten toimeenpanemiseksi, ottaen huomioon niiden määrä tai muut asiaan kuuluvat olosuhteet. Jotta varmistetaan toimien koordinointi unionin tasolla, jäsenvaltioiden olisi pyydettävä ennakkoon komission lausunto ja tehtävä päätös kyseisen lausunnon mukaisesti.

| (5) | Vientilupia koskevat hallinnolliset muodollisuudet olisi jätettävä jäsenvaltioiden harkintavaltaan tämän väliaikaisen järjestelmän soveltamisaikana. |
| --- | --- |

(5)

Vientilupia koskevat hallinnolliset muodollisuudet olisi jätettävä jäsenvaltioiden harkintavaltaan tämän väliaikaisen järjestelmän soveltamisaikana.

| (6) | Yksi vientilupa voi kattaa useita rokotteiden ja näytteiden vientilähetyksiä. Jotta voidaan helpottaa hallinnollista prosessia mutta samalla varmistaa avoimuus, lupalomaketta olisi yksinkertaistettava niin, että yksi hakemus ja lupalomake voivat kattaa yhden lähetyksen, joka sisältää samassa määrämaassa useille lopullisille vastaanottajille tarkoitettuja toimituksia, jotka luovutetaan samasta vientitullitoimipaikasta. Luvassa olisi mainittava vientitullipaikka tullitarkastuksia varten. |
| --- | --- |

(6)

Yksi vientilupa voi kattaa useita rokotteiden ja näytteiden vientilähetyksiä. Jotta voidaan helpottaa hallinnollista prosessia mutta samalla varmistaa avoimuus, lupalomaketta olisi yksinkertaistettava niin, että yksi hakemus ja lupalomake voivat kattaa yhden lähetyksen, joka sisältää samassa määrämaassa useille lopullisille vastaanottajille tarkoitettuja toimituksia, jotka luovutetaan samasta vientitullitoimipaikasta. Luvassa olisi mainittava vientitullipaikka tullitarkastuksia varten.

| (7) | Tilanteen säännöllisen arvioinnin sekä avoimuuden ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle tietoja vientilupahakemuksista sekä niitä koskevista päätöksistään. Komission olisi julkistettava tällaiset tiedot säännöllisesti ottaen asianmukaisesti huomioon niiden luottamuksellisuus. |
| --- | --- |

(7)

Tilanteen säännöllisen arvioinnin sekä avoimuuden ja johdonmukaisuuden varmistamiseksi jäsenvaltioiden olisi toimitettava komissiolle tietoja vientilupahakemuksista sekä niitä koskevista päätöksistään. Komission olisi julkistettava tällaiset tiedot säännöllisesti ottaen asianmukaisesti huomioon niiden luottamuksellisuus.

| (8) | Lääkevalmisteiden sisämarkkinat ovat erittäin pitkälle yhdentyneet unionin ulkopuolellekin, samoin kuin niiden arvoketjut ja jakeluverkot. Tämä koskee erityisesti naapurimaita ja -alueita, Euroopan vapaakauppa-alueen jäsenvaltioita ja Länsi-Balkanin kumppaneita jotka ovat sitoutuneet yhdentymiseen unionin kanssa. Vientilupavaatimuksen soveltaminen näihin maihin suuntautuvaan covid-19-rokotteiden vientiin olisi haitallista niiden läheisyyden takia ja koska ne ovat riippuvaisia unionin rokotetoimituksista (useimmilla niistä ei ole riittävää kyseisten rokotteiden omaa tuotantokapasiteettia) ja koska rokote on olennaisen tärkeä tuote pandemian edelleen leviämisen estämiseksi. Sen vuoksi on aiheellista jättää nämä maat tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(8)

Lääkevalmisteiden sisämarkkinat ovat erittäin pitkälle yhdentyneet unionin ulkopuolellekin, samoin kuin niiden arvoketjut ja jakeluverkot. Tämä koskee erityisesti naapurimaita ja -alueita, Euroopan vapaakauppa-alueen jäsenvaltioita ja Länsi-Balkanin kumppaneita jotka ovat sitoutuneet yhdentymiseen unionin kanssa. Vientilupavaatimuksen soveltaminen näihin maihin suuntautuvaan covid-19-rokotteiden vientiin olisi haitallista niiden läheisyyden takia ja koska ne ovat riippuvaisia unionin rokotetoimituksista (useimmilla niistä ei ole riittävää kyseisten rokotteiden omaa tuotantokapasiteettia) ja koska rokote on olennaisen tärkeä tuote pandemian edelleen leviämisen estämiseksi. Sen vuoksi on aiheellista jättää nämä maat tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

| (9) | Lisäksi on aiheellista jättää vientilupavaatimuksen soveltamisalan ulkopuolelle perussopimuksen liitteessä II luetellut merentakaiset maat ja alueet, Färsaaret, Andorra, San Marino ja Vatikaanivaltio sekä jäsenvaltioiden alueet, jotka on nimenomaisesti suljettu unionin tullialueen ulkopuolelle eli Büsingen, Helgoland, Livigno, Ceuta ja Melilla, koska ne ovat erityisen riippuvaisia niiden jäsenvaltioiden toimitusketjuista, joihin ne kuuluvat, tai naapurijäsenvaltioidensa toimitusketjuista. Vastaavasti vienti jäsenvaltion mannerjalustalle tai jäsenvaltion Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) mukaisesti ilmoittamalle talousvyöhykkeelle olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle. |
| --- | --- |

(9)

Lisäksi on aiheellista jättää vientilupavaatimuksen soveltamisalan ulkopuolelle perussopimuksen liitteessä II luetellut merentakaiset maat ja alueet, Färsaaret, Andorra, San Marino ja Vatikaanivaltio sekä jäsenvaltioiden alueet, jotka on nimenomaisesti suljettu unionin tullialueen ulkopuolelle eli Büsingen, Helgoland, Livigno, Ceuta ja Melilla, koska ne ovat erityisen riippuvaisia niiden jäsenvaltioiden toimitusketjuista, joihin ne kuuluvat, tai naapurijäsenvaltioidensa toimitusketjuista. Vastaavasti vienti jäsenvaltion mannerjalustalle tai jäsenvaltion Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen (UNCLOS) mukaisesti ilmoittamalle talousvyöhykkeelle olisi jätettävä tämän asetuksen soveltamisalan ulkopuolelle.

| (10) | Koska soveltamisalaan kuuluu ainoastaan vienti unionin tullialueelta, kyseiseen tullialueeseen kuuluville maille ei tarvitse myöntää vapautusta, jotta ne voivat ottaa vastaan rajoittamattomia lähetyksiä unionista. Tämä koskee erityisesti Monacon ruhtinaskuntaa (3). |
| --- | --- |

(10)

Koska soveltamisalaan kuuluu ainoastaan vienti unionin tullialueelta, kyseiseen tullialueeseen kuuluville maille ei tarvitse myöntää vapautusta, jotta ne voivat ottaa vastaan rajoittamattomia lähetyksiä unionista. Tämä koskee erityisesti Monacon ruhtinaskuntaa (3).

| (11) | Kansainvälisen solidaarisuuden periaatteen mukaisesti vientilupajärjestelmän ulkopuolelle olisi jätettävä vienti toimitusten varmistamiseksi humanitaarisen hätäavun yhteydessä, vienti COVAX-mekanismin laitoksiin ja etenkin matalan ja keskitulotason maihin niiden haavoittuvuus ja rokotteiden rajallinen saatavuus huomioon ottaen, COVAXin, Unicefin tai PAHOn kautta ostettujen tai toimitettujen covid-19-rokotteiden vienti muihin COVAX-mekanismin osallistujamaihin sekä jäsenvaltioiden unionin tekemien ennakkohankintasopimusten puitteissa ostamien ja kolmanteen maahan jälleenmyytyjen tai lahjoitettujen covid-19-rokotteiden vienti. |
| --- | --- |

(11)

Kansainvälisen solidaarisuuden periaatteen mukaisesti vientilupajärjestelmän ulkopuolelle olisi jätettävä vienti toimitusten varmistamiseksi humanitaarisen hätäavun yhteydessä, vienti COVAX-mekanismin laitoksiin ja etenkin matalan ja keskitulotason maihin niiden haavoittuvuus ja rokotteiden rajallinen saatavuus huomioon ottaen, COVAXin, Unicefin tai PAHOn kautta ostettujen tai toimitettujen covid-19-rokotteiden vienti muihin COVAX-mekanismin osallistujamaihin sekä jäsenvaltioiden unionin tekemien ennakkohankintasopimusten puitteissa ostamien ja kolmanteen maahan jälleenmyytyjen tai lahjoitettujen covid-19-rokotteiden vienti.

| (12) | Ennakkolupavaatimukset ovat luonteeltaan poikkeuksellisia, ja niiden olisi oltava kohdennettuja ja kestoltaan rajattuja. Koska rokotetuotannossa on edelleen ongelmia ja on olemassa riski covid-19-rokotteiden toimitusten viivästymisestä unionissa, kuten 2 ja 3 kappaleessa todetaan, vientilupajärjestelmän soveltamista olisi jatkettava rajoitetun ajan. |
| --- | --- |

(12)

Ennakkolupavaatimukset ovat luonteeltaan poikkeuksellisia, ja niiden olisi oltava kohdennettuja ja kestoltaan rajattuja. Koska rokotetuotannossa on edelleen ongelmia ja on olemassa riski covid-19-rokotteiden toimitusten viivästymisestä unionissa, kuten 2 ja 3 kappaleessa todetaan, vientilupajärjestelmän soveltamista olisi jatkettava rajoitetun ajan.

| (13) | Koska täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/111 säädettyjen toimenpiteiden kesto on rajallinen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian. |
| --- | --- |

(13)

Koska täytäntöönpanoasetuksessa (EU) 2021/111 säädettyjen toimenpiteiden kesto on rajallinen, tämän asetuksen olisi tultava voimaan mahdollisimman pian.

| (14) | Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2015/479 3 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset, |
| --- | --- |

(14)

Tässä asetuksessa säädetyt toimenpiteet ovat asetuksen (EU) 2015/479 3 artiklan 1 kohdalla perustetun komitean lausunnon mukaiset,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN ASETUKSEN:

1 artikla

Vientilupa

1.   Vaaditaan liitteessä I olevan lomakkeen mukaisesti laadittu vientilupa vietäessä seuraavia tavaroita:

| a) | SARS-koronaviruksen (SARS-CoV-lajit) vastaiset rokotteet, jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodiin 3002 20 10, riippumatta niiden pakkauksista; |
| --- | --- |

a)

SARS-koronaviruksen (SARS-CoV-lajit) vastaiset rokotteet, jotka kuuluvat tällä hetkellä CN-koodiin 3002 20 10, riippumatta niiden pakkauksista;

| b) | vaikuttavat aineet, mukaan lukien tällaisten rokotteiden valmistuksessa käytettävät kantasolupankit tai työsolupankit, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2933 99 80, ex 2934 99 90, ex 3002 90 90 ja ex 3504 00 90. |
| --- | --- |

b)

vaikuttavat aineet, mukaan lukien tällaisten rokotteiden valmistuksessa käytettävät kantasolupankit tai työsolupankit, jotka luokitellaan tällä hetkellä CN-koodeihin ex 2933 99 80, ex 2934 99 90, ex 3002 90 90 ja ex 3504 00 90.

2.   Tässä asetuksessa ’viennillä’ tarkoitetaan

| a) | Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 269 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vientimenettelyyn asetettujen unionitavaroiden vientiä (4); |
| --- | --- |

a)

Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 269 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen vientimenettelyyn asetettujen unionitavaroiden vientiä (4);

| b) | kyseisen asetuksen 270 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen muiden kuin unionitavaroiden jälleenvientiä sen jälkeen, kun tällaisille tavaroille on suoritettu valmistustoimia, mukaan lukien täyttäminen ja pakkaaminen unionin tullialueella. |
| --- | --- |

b)

kyseisen asetuksen 270 artiklan 1 kohdassa tarkoitettujen muiden kuin unionitavaroiden jälleenvientiä sen jälkeen, kun tällaisille tavaroille on suoritettu valmistustoimia, mukaan lukien täyttäminen ja pakkaaminen unionin tullialueella.

3.   Vientilupa on esitettävä, kun tavarat ilmoitetaan vietäviksi, ja viimeistään silloin, kun tavarat luovutetaan.

4.   Vientiluvan myöntävät sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, jossa tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet valmistetaan, ja se annetaan kirjallisena tai sähköisesti. Tätä asetusta sovellettaessa valmistukseen sisältyvät rokotteiden täyttäminen ja pakkaaminen. Jos tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tavarat valmistetaan unionin ulkopuolella, vientiluvan myöntävät sen jäsenvaltion toimivaltaiset viranomaiset, johon viejä on sijoittautunut.

5.   Vienti- tai jälleenvienti-ilmoituksessa on ilmoitettava annosten lukumäärä (jos kyseessä on moniannossäiliö, aikuisille tarkoitettujen annosten lukumäärä).

6.   Tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden vienti on kielletty, jos voimassa olevaa vientilupaa ei esitetä.

7.   Toimivaltaisen viranomaisen on myönnettävä vientilupa, ellei lupa uhkaa unionin rokotevalmistajien kanssa tekemien ennakkohankintasopimusten toimeenpanoa, ottaen huomioon viennin määrä tai muut asiaan kuuluvat olosuhteet.

8.   Vientilupa voi kattaa useamman kuin yhden toimituksen sisältävän 1 kohdassa mainittujen tavaroiden lähetyksen, jos kaikki toimitukset on tarkoitettu samaan määrämaahan ja ne luovuttaa sama vientitullitoimipaikka.

9.   Tässä artiklassa säädettyä vientilupaa ei sovelleta seuraavaan vientiin:

| a) | vienti, joka suuntautuu Albaniaan, Andorraan, Bosnia ja Hertsegovinaan, Färsaarille, Islantiin, Kosovoon (*1), Liechtensteiniin, Montenegroon, Norjaan, Pohjois-Makedoniaan, San Marinoon, Serbiaan, Sveitsiin, Vatikaaniin, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä II lueteltuihin merentakaisiin maihin ja alueisiin, Büsingeniin, Helgolandiin, Livignoon, Ceutaan ja Melillaan sekä Algeriaan, Armeniaan, Azerbaidžaniin, Egyptiin, Georgiaan, Israeliin, Jordaniaan, Libanoniin, Libyaan, Marokkoon, Moldovaan, Palestiinaan (*2), Syyriaan, Tunisiaan, Ukrainaan ja Valko-Venäjälle; |
| --- | --- |

a)

vienti, joka suuntautuu Albaniaan, Andorraan, Bosnia ja Hertsegovinaan, Färsaarille, Islantiin, Kosovoon (*1), Liechtensteiniin, Montenegroon, Norjaan, Pohjois-Makedoniaan, San Marinoon, Serbiaan, Sveitsiin, Vatikaaniin, Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen liitteessä II lueteltuihin merentakaisiin maihin ja alueisiin, Büsingeniin, Helgolandiin, Livignoon, Ceutaan ja Melillaan sekä Algeriaan, Armeniaan, Azerbaidžaniin, Egyptiin, Georgiaan, Israeliin, Jordaniaan, Libanoniin, Libyaan, Marokkoon, Moldovaan, Palestiinaan (*2), Syyriaan, Tunisiaan, Ukrainaan ja Valko-Venäjälle;

| b) | vienti COVAX AMC -luettelossa mainittuihin matalan ja keskitulotason maihin (5); |
| --- | --- |

b)

vienti COVAX AMC -luettelossa mainittuihin matalan ja keskitulotason maihin (5);

| c) | COVAXin, Unicefin tai PAHOn kautta ostettujen tai toimitettujen tavaroiden vienti muihin COVAX-mekanismin osallistujamaihin; |
| --- | --- |

c)

COVAXin, Unicefin tai PAHOn kautta ostettujen tai toimitettujen tavaroiden vienti muihin COVAX-mekanismin osallistujamaihin;

| d) | sellaisten kolmanteen maahan lahjoitettujen tai jälleenmyytyjen tavaroiden vienti, jotka jäsenvaltiot ovat ostaneet unionin tekemien ennakkohankintasopimusten puitteissa; |
| --- | --- |

d)

sellaisten kolmanteen maahan lahjoitettujen tai jälleenmyytyjen tavaroiden vienti, jotka jäsenvaltiot ovat ostaneet unionin tekemien ennakkohankintasopimusten puitteissa;

| e) | vienti humanitaarisen hätäavun yhteydessä; |
| --- | --- |

e)

vienti humanitaarisen hätäavun yhteydessä;

| f) | vienti laitoksiin, jotka sijaitsevat jäsenvaltion mannerjalustalla tai jäsenvaltion Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen mukaisesti ilmoittamalla talousvyöhykkeellä. |
| --- | --- |

f)

vienti laitoksiin, jotka sijaitsevat jäsenvaltion mannerjalustalla tai jäsenvaltion Yhdistyneiden Kansakuntien merioikeusyleissopimuksen mukaisesti ilmoittamalla talousvyöhykkeellä.

Edellä ensimmäisen alakohdan f alakohdassa tarkoitetun viennin osalta vienti-ilmoituksessa on annettava tiedot mannerjalustasta tai jäsenvaltion talousvyöhykkeestä, johon tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvat tuotteet tuodaan, käyttäen komission täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2015/2447 liitteessä B olevan II osaston 2 kohdassa olevassa tietoelementissä 2/3 määriteltyä asiaankuuluvaa lisäviitekoodia (6).

2 artikla

Menettely

1.   Vientilupahakemuksessa on oltava liitteessä I vahvistetut tiedot sekä liitteessä II olevat sovellettavat Taric-lisäkoodit. Lisäksi siinä on oltava tiedot tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien, unioniin 1 päivästä joulukuuta 2020 lähtien jaettujen rokoteannosten lukumäärästä jäsenvaltioittain jaoteltuna sekä tiedot tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien, Pohjois-Irlantiin täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/111 voimaantulopäivästä lähtien jaettujen rokoteannosten lukumäärästä.

2.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on käsiteltävä vientilupahakemukset mahdollisimman pian ja annettava päätösluonnos viimeistään kahden työpäivän kuluttua päivästä, jona hakija on toimittanut niille kaikki vaaditut tiedot. Poikkeuksellisissa olosuhteissa ja asianmukaisesti perustelluista syistä tätä määräaikaa voidaan pidentää kahdella työpäivällä.

3.   Jäsenvaltioiden toimivaltaisten viranomaisten on välittömästi ilmoitettava hakemuksesta ja päätösluonnoksesta komissiolle seuraavaan sähköpostiosoitteeseen:SANTE-PHARMACEUTICALS-B4@ec.europa.eu.

4.   Mikäli komissio on eri mieltä jäsenvaltion ilmoittamasta päätösluonnoksesta, se antaa toimivaltaiselle viranomaiselle lausunnon yhden työpäivän kuluessa ilmoituksen vastaanottamisesta. Jos hakemus on puutteellinen tai epätarkka, määräaika alkaa siitä hetkestä, jona ilmoittavan jäsenvaltion toimivaltainen viranomainen toimittaa vaaditut tiedot komission pyynnöstä. Komissio arvioi haetun luvan kohteena olevan viennin vaikutusta asianomaisten unionin kanssa tehtyjen ennakkohankintasopimusten toimeenpanoon. Jäsenvaltion on tehtävä päätös lupahakemuksesta komission lausunnon mukaisesti mahdollisimman nopeasti.

5.   Ennakkohankintasopimuksia unionin kanssa tehneiden rokotevalmistajien on toimitettava asiaan kuuluvat tiedot viennistään 30 päivästä lokakuuta 2020 lähtien ja ensimmäinen tämän asetuksen tai täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/111 mukainen lupahakemus komissiolle (seuraavaan sähköpostiosoitteeseen:SANTE-PHARMACEUTICALS-B4@ec.europa.eu) ja asianomaisen jäsenvaltion viranomaisille. Tietoihin on sisällyttävä covid-19-rokotteiden viennin määrä, lopullinen määränpää ja lopulliset vastaanottajat sekä tuotteiden tarkka kuvaus. Tietojen puuttuminen voi johtaa vientilupien epäämiseen.

6.   Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat päättää käyttää sähköisiä asiakirjoja vientilupaa koskevien hakemusten käsittelyssä.

7.   Jäsenvaltioiden toimivaltaiset viranomaiset voivat todentaa 6 kohdan mukaisesti toimitetut tiedot hakijan toimitiloissa myös luvan myöntämisen jälkeen.

3 artikla

Ilmoitukset

1.   Jäsenvaltioiden on välittömästi ilmoitettava komissiolle myönnetyistä ja evätyistä vientiluvista.

2.   Ilmoituksissa on oltava seuraavat tiedot:

| a) | toimivaltaisen viranomaisen nimi ja yhteystiedot, |
| --- | --- |

a)

toimivaltaisen viranomaisen nimi ja yhteystiedot,

| b) | hakija, |
| --- | --- |

b)

hakija,

| c) | määrämaa, |
| --- | --- |

c)

määrämaa,

| d) | vientiluvan myöntäminen tai epääminen, |
| --- | --- |

d)

vientiluvan myöntäminen tai epääminen,

| e) | tavaran koodi, |
| --- | --- |

e)

tavaran koodi,

| f) | määrä rokoteannosten lukumääränä, |
| --- | --- |

f)

määrä rokoteannosten lukumääränä,

| g) | tavaroiden yksiköt ja kuvaus tavaroista, |
| --- | --- |

g)

tavaroiden yksiköt ja kuvaus tavaroista,

| h) | tiedot tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden unioniin 1 päivästä joulukuuta 2020 lähtien jaettujen rokoteannosten lukumäärästä jaoteltuna niiden jäsenvaltioiden mukaan, joihin rokoteannokset on toimitettu. |
| --- | --- |

h)

tiedot tämän asetuksen soveltamisalaan kuuluvien tavaroiden unioniin 1 päivästä joulukuuta 2020 lähtien jaettujen rokoteannosten lukumäärästä jaoteltuna niiden jäsenvaltioiden mukaan, joihin rokoteannokset on toimitettu.

Ilmoitus on toimitettava seuraavaan sähköpostiosoitteeseen:SANTE-PHARMACEUTICALS-B4@ec.europa.eu

3.   Komissio asettaa myönnettyjä ja evättyjä vientilupia koskevat tiedot julkisesti saataville ottaen asianmukaisesti huomioon toimitettujen tietojen luottamuksellisuuden.

4 artikla

Voimaantulo ja soveltaminen

Tämä asetus tulee voimaan 13 päivänä maaliskuuta 2021.

Sitä sovelletaan 30 päivään kesäkuuta 2021.

Täytäntöönpanoasetuksen (EU) 2021/111 liitteen I mukaisesti myönnetyt vientiluvat pysyvät voimassa tämän asetuksen voimaantulon jälkeen.

Tämä asetus on kaikilta osiltaan velvoittava, ja sitä sovelletaan sellaisenaan kaikissa jäsenvaltioissa.

Tehty Brysselissä 11 päivänä maaliskuuta 2021.

Komission puolesta

Ursula VON DER LEYEN

Puheenjohtaja

---

(1)  
  EUVL L 83, 27.3.2015, s. 34.

1

(2)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2021/111, annettu 29 päivänä tammikuuta 2021, vientiluvan edellyttämisestä tiettyjen tuotteiden viennissä (EUVL L 31 I, 30.1.2021, s. 1).

2

(3)  Ks. unionin tullikoodeksista 9 päivänä lokakuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1) 4 artiklan 2 kohdan a alakohta.

3

(4)  Euroopan parlamentin ja neuvoston asetus (EU) N:o 952/2013, annettu 9 päivänä lokakuuta 2013, unionin tullikoodeksista (EUVL L 269, 10.10.2013, s. 1).

4

(*1)  Tämä nimitys ei vaikuta asemaa koskeviin kantoihin, ja se on YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 1244/1999 ja Kansainvälisen tuomioistuimen Kosovon itsenäisyysjulistuksesta antaman lausunnon mukainen.

*1

(*2)  Tätä nimitystä ei pidä tulkita Palestiinan valtion tunnustamiseksi, eikä se vaikuta asiaa koskeviin jäsenvaltioiden kantoihin.

*2

(5)  https://www.gavi.org/news/media-room/92-low-middle-income-economies-eligible-access-covid-19-vaccines-gavi-covax-amc

5

(6)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2015/2447, annettu 24 päivänä marraskuuta 2015, unionin tullikoodeksista annetun Euroopan parlamentin ja neuvoston asetuksen (EU) N:o 952/2013 tiettyjen säännösten täytäntöönpanoa koskevista yksityiskohtaisista säännöistä (EUVL L 343, 29.12.2015, s. 558).

6

---

LIITE I

Asetuksen 1 artiklassa tarkoitettujen vientilupalomakkeiden malli

Jäsenvaltioiden on varmistettava, että luvan luonne käy näkyvästi ilmi annetusta lomakkeesta. Vientilupa on voimassa kaikissa Euroopan unionin jäsenvaltioissa luvan päättymispäivään asti.

| EUROOPAN UNIONI Covid-19-rokotteiden ja vaikuttavien aineiden, mukaan lukien kantasolupankit tai työsolupankit, vienti (asetus (EU) 2021/442) |
| --- |
| 1. | Luvan haltija

  (tarvittaessa EORI-numero) ja Taric-lisäkoodi |

EUROOPAN UNIONI Covid-19-rokotteiden ja vaikuttavien aineiden, mukaan lukien kantasolupankit tai työsolupankit, vienti (asetus (EU) 2021/442)

1.

Luvan haltija

(tarvittaessa EORI-numero) ja Taric-lisäkoodi

| 2. | Luvan numero |
| --- | --- |

2.

Luvan numero

| 3. | Viimeinen voimassaolopäivä |
| --- | --- |

3.

Viimeinen voimassaolopäivä

| 4. | Luvan myöntävä viranomainen |
| --- | --- |

4.

Luvan myöntävä viranomainen

| 5. | Vientitullitoimipaikka |
| --- | --- |

5.

Vientitullitoimipaikka

| 6. | Määrämaa |
| --- | --- |

6.

Määrämaa

| 7. | Tavaran koodi |
| --- | --- |

7.

Tavaran koodi

| 8. | Määrä |
| --- | --- |

8.

Määrä

| 9. | Yksikkö |
| --- | --- |

9.

Yksikkö

| 10. | Tavaran kuvaus |
| --- | --- |

10.

Tavaran kuvaus

| 11. | Sijainti |
| --- | --- |

11.

Sijainti

| 7. | Tavaran koodi |
| --- | --- |

7.

Tavaran koodi

| 8. | Määrä |
| --- | --- |

8.

Määrä

| 9. | Yksikkö |
| --- | --- |

9.

Yksikkö

| 10. | Tavaran kuvaus |
| --- | --- |

10.

Tavaran kuvaus

| 11. | Sijainti |
| --- | --- |

11.

Sijainti

| 7. | Tavaran koodi |
| --- | --- |

7.

Tavaran koodi

| 8. | Määrä |
| --- | --- |

8.

Määrä

| 9. | Yksikkö |
| --- | --- |

9.

Yksikkö

| 10. | Tavaran kuvaus |
| --- | --- |

10.

Tavaran kuvaus

| 11. | Sijainti |
| --- | --- |

11.

Sijainti

| 7. | Tavaran koodi |
| --- | --- |

7.

Tavaran koodi

| 8. | Määrä |
| --- | --- |

8.

Määrä

| 9. | Yksikkö |
| --- | --- |

9.

Yksikkö

| 10. | Tavaran kuvaus |
| --- | --- |

10.

Tavaran kuvaus

| 11. | Sijainti |
| --- | --- |

11.

Sijainti

| 12. | Allekirjoitus, paikka ja päiväys, leima |
| --- | --- |

12.

Allekirjoitus, paikka ja päiväys, leima

Vientilupalomakkeen selittävät huomautukset

Kaikki kohdat on täytettävä, ellei toisin mainita.

Kohdat 6–10 toistetaan neljä kertaa, jotta lupaa voidaan hakea neljälle eri tuotteelle.

| Kohta 1 | Luvan haltija | Luvan saaneen yrityksen täydellinen nimi ja osoite ja tarvittaessa EORI-numero.
  Liitteessä II määritelty Taric-lisäkoodi. |
| --- | --- | --- |
| Kohta 2 | Luvan numero | Vientiluvan myöntävä viranomainen täyttää lupanumeron, ja sen muoto on seuraava: XXyyyy999999, jossa XX on myöntävän jäsenvaltion 2-kirjaiminen maantieteellinen koodi (1), yyyy on luvan myöntämisvuosi 4-numeroisena ja 999999 on myöntävän viranomaisen XXyyyy:n puitteissa antama ainutkertainen 6-numeroinen numero. |
| Kohta 3 | Viimeinen voimassaolopäivä | Luvan myöntävä viranomainen voi määritellä luvan voimassaolon päättymispäivän. Viimeinen voimassaolopäivä ei saa olla myöhäisempi kuin 30 päivä kesäkuuta 2021.
  Jos luvan myöntävä viranomainen ei ole määrittänyt voimassaolon päättymispäivää, luvan voimassaolo päättyy viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2021. |
| Kohta 4 | Luvan myöntävä viranomainen | Vientiluvan myöntäneen jäsenvaltion viranomaisen täydellinen nimi ja osoite. |
| Kohta 5 | Vientitullitoimipaikka | Sen tullitoimipaikan täydellinen nimi ja unionin koodi, jossa vienti-ilmoitus jätetään. |
| Kohta 6 | Määrämaa | Luvan kohteena olevien tavaroiden määrämaan 2-kirjaiminen maantieteellinen koodi. |
| Kohta 7 | Tavaran koodi | Harmonoidun järjestelmän tai yhdistetyn nimikkeistön (2) numerokoodi, johon vietävät tavarat luokitellaan lupaa myönnettäessä. |
| Kohta 8 | Määrä | Tavaroiden määrä kohdassa 9 ilmoitettuna yksikkönä mitattuna. |
| Kohta 9 | Yksikkö | Mittayksikkö, jossa kohdassa 8 ilmoitettu määrä ilmaistaan. Käytettävä yksikkö on rokoteannosten määrä. |
| Kohta 10 | Tavaran kuvaus | Selkokielinen ja riittävän tarkka kuvaus, jonka avulla tavarat voidaan tunnistaa. |
| Kohta 11 | Sijainti | Sen jäsenvaltion maantieteellinen koodi, jossa tavarat sijaitsevat. Jos tavarat sijaitsevat luvan myöntävän viranomaisen jäsenvaltiossa, tämä kohta on jätettävä tyhjäksi. |
| Kohta 12 | Allekirjoitus, leima, paikka ja päiväys | Myöntävän viranomaisen allekirjoitus ja leima. Luvan myöntämispaikka ja -päivä. |

Kohta 1

Luvan haltija

Luvan saaneen yrityksen täydellinen nimi ja osoite ja tarvittaessa EORI-numero.

Liitteessä II määritelty Taric-lisäkoodi.

Kohta 2

Luvan numero

Vientiluvan myöntävä viranomainen täyttää lupanumeron, ja sen muoto on seuraava: XXyyyy999999, jossa XX on myöntävän jäsenvaltion 2-kirjaiminen maantieteellinen koodi (1), yyyy on luvan myöntämisvuosi 4-numeroisena ja 999999 on myöntävän viranomaisen XXyyyy:n puitteissa antama ainutkertainen 6-numeroinen numero.

Kohta 3

Viimeinen voimassaolopäivä

Luvan myöntävä viranomainen voi määritellä luvan voimassaolon päättymispäivän. Viimeinen voimassaolopäivä ei saa olla myöhäisempi kuin 30 päivä kesäkuuta 2021.

Jos luvan myöntävä viranomainen ei ole määrittänyt voimassaolon päättymispäivää, luvan voimassaolo päättyy viimeistään 30 päivänä kesäkuuta 2021.

Kohta 4

Luvan myöntävä viranomainen

Vientiluvan myöntäneen jäsenvaltion viranomaisen täydellinen nimi ja osoite.

Kohta 5

Vientitullitoimipaikka

Sen tullitoimipaikan täydellinen nimi ja unionin koodi, jossa vienti-ilmoitus jätetään.

Kohta 6

Määrämaa

Luvan kohteena olevien tavaroiden määrämaan 2-kirjaiminen maantieteellinen koodi.

Kohta 7

Tavaran koodi

Harmonoidun järjestelmän tai yhdistetyn nimikkeistön (2) numerokoodi, johon vietävät tavarat luokitellaan lupaa myönnettäessä.

Kohta 8

Määrä

Tavaroiden määrä kohdassa 9 ilmoitettuna yksikkönä mitattuna.

Kohta 9

Yksikkö

Mittayksikkö, jossa kohdassa 8 ilmoitettu määrä ilmaistaan. Käytettävä yksikkö on rokoteannosten määrä.

Kohta 10

Tavaran kuvaus

Selkokielinen ja riittävän tarkka kuvaus, jonka avulla tavarat voidaan tunnistaa.

Kohta 11

Sijainti

Sen jäsenvaltion maantieteellinen koodi, jossa tavarat sijaitsevat. Jos tavarat sijaitsevat luvan myöntävän viranomaisen jäsenvaltiossa, tämä kohta on jätettävä tyhjäksi.

Kohta 12

Allekirjoitus, leima, paikka ja päiväys

Myöntävän viranomaisen allekirjoitus ja leima. Luvan myöntämispaikka ja -päivä.

---

(1)  Komission täytäntöönpanoasetus (EU) 2020/1470, annettu 12 päivänä lokakuuta 2020, tavaroiden ulkomaankauppaa koskevien Euroopan tilastojen maa- ja alueluokituksesta ja muiden yritystilastojen maantieteellisestä jaottelusta (EUVL L 334, 13.10.2020, s. 2).

(2)  Neuvoston asetus (ETY) N:o 2658/87, annettu 23 päivänä heinäkuuta 1987, tariffi- ja tilastonimikkeistöstä ja yhteisestä tullitariffista (EYVL L 256, 7.9.1987, s. 1).

---

LIITE II

Taric-lisäkoodit

| Yritys | Taric-lisäkoodi

  Rokote SARS-koronaviruksia (SARS-CoV-lajit) vastaan | Taric-lisäkoodi

  Vaikuttavat aineet  (1) |
| --- | --- | --- |
| AstraZeneca AB | 4500 | 4520 |
| Pfizer/BioNTech | 4501 | 4521 |
| Moderna Switzerland / Moderna Inc | 4502 | 4522 |
| Janssen Pharmaceutica NV. | 4503 | 4523 |
| CureVac AG | 4504 | 4524 |
| Sanofi Pasteur / GlaxoSmithKline Biologicals S.A | 4505 | 4525 |
| Novavax | 4506 | 4526 |
| Muut valmistajat | 4999 | 4999 |

Yritys

Taric-lisäkoodi

Rokote SARS-koronaviruksia (SARS-CoV-lajit) vastaan

Taric-lisäkoodi

Vaikuttavat aineet  (1)

AstraZeneca AB

4500

4520

Pfizer/BioNTech

4501

4521

Moderna Switzerland / Moderna Inc

4502

4522

Janssen Pharmaceutica NV.

4503

4523

CureVac AG

4504

4524

Sanofi Pasteur / GlaxoSmithKline Biologicals S.A

4505

4525

Novavax

4506

4526

Muut valmistajat

4999

4999

| Yritys | Taric-lisäkoodi

  Muille aineille  (2) |
| --- | --- |
| Kaikki valmistajat | 4599 |

Yritys

Taric-lisäkoodi

Muille aineille  (2)

Kaikki valmistajat

4599

---

(1)  Vaikuttavat aineet, mukaan lukien kantasolupankit tai työsolupankit, joita käytetään valmistettaessa rokotteita SARS-koronaviruksia (SARS-CoV-lajit) vastaan.

(2)  
  ”Muut aineet” ovat tuotteita tai aineita, joita ei käytetä valmistettaessa rokotteita SARS-koronaviruksia (SARS-CoV-lajit) vastaan mutta jotka on luokiteltu samoihin CN-koodeihin kuin vaikuttavat aineet.

---

PÄÄTÖKSET

| 12.3.2021 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | L 85/198 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

L 85/198

---

NEUVOSTON PÄÄTÖS (EU) 2021/443,

annettu 18 päivänä helmikuuta 2021,

Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisellä kauppa- ja yhteistyösopimuksella perustetussa kumppanuusneuvostossa Euroopan unionin puolesta otettavasta kannasta kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisen väliaikaisen soveltamisen päättymispäivään

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen ja erityisesti sen 217 artiklan yhdessä sen 218 artiklan 9 kohdan kanssa,

ottaa huomioon Euroopan komission ehdotuksen,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Neuvosto hyväksyi 29 päivänä joulukuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/2252 (1) Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen (2), jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen sopimuksen (3), jäljempänä ’tietoturvallisuussopimus’, yhdessä jäljempänä ’sopimukset’, allekirjoittamisesta unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta. |
| --- | --- |

(1)

Neuvosto hyväksyi 29 päivänä joulukuuta 2020 päätöksen (EU) 2020/2252 (1) Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen (2), jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen sopimuksen (3), jäljempänä ’tietoturvallisuussopimus’, yhdessä jäljempänä ’sopimukset’, allekirjoittamisesta unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta.

| (2) | Tietoturvallisuussopimus on kauppa- ja yhteistyösopimusta täydentävä sopimus, joka liittyy olennaisesti kauppa- ja yhteistyösopimukseen erityisesti soveltamisen alkamisen ja voimassaolon päättymisen päivämäärien osalta. |
| --- | --- |

(2)

Tietoturvallisuussopimus on kauppa- ja yhteistyösopimusta täydentävä sopimus, joka liittyy olennaisesti kauppa- ja yhteistyösopimukseen erityisesti soveltamisen alkamisen ja voimassaolon päättymisen päivämäärien osalta.

| (3) | Neuvoston päätöksen (EU) 2020/2252 12 artiklan 1 kohdan nojalla ja kuten osapuolet ovat kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan [Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen] 2 kohdassa sopineet, sopimuksia sovelletaan niiden voimaantuloa varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2021. |
| --- | --- |

(3)

Neuvoston päätöksen (EU) 2020/2252 12 artiklan 1 kohdan nojalla ja kuten osapuolet ovat kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan [Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen] 2 kohdassa sopineet, sopimuksia sovelletaan niiden voimaantuloa varten tarvittavien menettelyjen päätökseen saattamiseen asti väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2021.

| (4) | Kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan [Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen] 2 kohdan nojalla väliaikainen soveltaminen päättyy seuraavista päivistä aikaisempana: 28 päivänä helmikuuta 2021 tai muuna kauppa- ja yhteistyösopimuksen INST.1 artiklan [Kumppanuusneuvosto] nojalla perustetun kumppanuusneuvoston päättämänä päivänä; tai sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona molemmat osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että ne ovat täyttäneet sisäiset vaatimuksensa ja saattaneet päätökseen sisäiset menettelynsä vahvistaakseen suostumuksensa sille, että sopimus sitoo niitä. |
| --- | --- |

(4)

Kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan [Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen] 2 kohdan nojalla väliaikainen soveltaminen päättyy seuraavista päivistä aikaisempana: 28 päivänä helmikuuta 2021 tai muuna kauppa- ja yhteistyösopimuksen INST.1 artiklan [Kumppanuusneuvosto] nojalla perustetun kumppanuusneuvoston päättämänä päivänä; tai sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona molemmat osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että ne ovat täyttäneet sisäiset vaatimuksensa ja saattaneet päätökseen sisäiset menettelynsä vahvistaakseen suostumuksensa sille, että sopimus sitoo niitä.

| (5) | Koska Euroopan parlamentti ja neuvosto tarvitsevat aikaa tarkastellakseen sopimusten tekstejä asianmukaisesti kaikilla 24 todistusvoimaisella kielellä, unioni ei voi tehdä kauppa- ja yhteistyösopimusta 28 päivään helmikuuta 2021 mennessä. |
| --- | --- |

(5)

Koska Euroopan parlamentti ja neuvosto tarvitsevat aikaa tarkastellakseen sopimusten tekstejä asianmukaisesti kaikilla 24 todistusvoimaisella kielellä, unioni ei voi tehdä kauppa- ja yhteistyösopimusta 28 päivään helmikuuta 2021 mennessä.

| (6) | Kumppanuusneuvoston olisi sen vuoksi vahvistettava väliaikaisen soveltamisen päättymiselle myöhäisempi päivämäärä ottaen huomioon päivä, jona sopimusten kaikki 24 kielitoisintoa on tarkistettu ja vahvistettu todistusvoimaisiksi ja lopullisiksi. Kun otetaan huomioon päivä, jona sopimusten mainittujen todistusvoimaisten ja lopullisten toisintojen on tarkoitus olla saatavilla, kumppanuusneuvoston olisi vahvistettava väliaikaisen soveltamisen päättymispäiväksi 30 päivä huhtikuuta 2021. |
| --- | --- |

(6)

Kumppanuusneuvoston olisi sen vuoksi vahvistettava väliaikaisen soveltamisen päättymiselle myöhäisempi päivämäärä ottaen huomioon päivä, jona sopimusten kaikki 24 kielitoisintoa on tarkistettu ja vahvistettu todistusvoimaisiksi ja lopullisiksi. Kun otetaan huomioon päivä, jona sopimusten mainittujen todistusvoimaisten ja lopullisten toisintojen on tarkoitus olla saatavilla, kumppanuusneuvoston olisi vahvistettava väliaikaisen soveltamisen päättymispäiväksi 30 päivä huhtikuuta 2021.

| (7) | On aiheellista määrittää kanta, joka otetaan unionin puolesta kumppanuusneuvostossa. |
| --- | --- |

(7)

On aiheellista määrittää kanta, joka otetaan unionin puolesta kumppanuusneuvostossa.

| (8) | Jotta tässä päätöksessä säädettyjä toimenpiteitä voitaisiin soveltaa ripeästi, sen olisi tultava voimaan päivänä, jona se hyväksytään, |
| --- | --- |

(8)

Jotta tässä päätöksessä säädettyjä toimenpiteitä voitaisiin soveltaa ripeästi, sen olisi tultava voimaan päivänä, jona se hyväksytään,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Kauppa- ja yhteistyösopimuksen INST.1 artiklalla [Kumppanuusneuvosto] perustetussa kumppanuusneuvostossa unionin puolesta otettava kanta sopimuksen FINPROV.11 artiklan [Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen] 2 kohdan a alakohdan mukaisesti tehtävään päätökseen perustuu tähän päätökseen liitettyyn kumppanuusneuvoston päätösluonnokseen.

2 artikla

Kumppanuusneuvoston päätös julkaistaan Euroopan unionin virallisessa lehdessä.

3 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty Brysselissä 18 päivänä helmikuuta 2021.

Neuvoston puolesta

Puheenjohtaja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Neuvoston päätös (EU) 2020/2252, annettu 29 päivänä joulukuuta 2020, Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen sekä turvallisuusluokiteltujen tietojen vaihtoon ja suojaamiseen sovellettavia turvallisuusmenettelyjä koskevan Euroopan unionin sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen sopimuksen allekirjoittamisesta unionin puolesta ja niiden väliaikaisesta soveltamisesta (EUVL L 444, 31.12.2020, s. 2).

1

(2)  Sopimuksen teksti on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 444, 31.12.2020, s. 14.

2

(3)  Sopimuksen teksti on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 444, 31.12.2020, s. 1463.

3

---

LUONNOS

EUROOPAN UNIONIN JA EUROOPAN ATOMIENERGIAYHTEISÖN SEKÄ ISON-BRITANNIAN JA POHJOIS-IRLANNIN YHDISTYNEEN KUNINGASKUNNAN VÄLISELLÄ KAUPPA- JA YHTEISTYÖSOPIMUKSELLA PERUSTETUN KUMPPANUUSNEUVOSTON PÄÄTÖS N:o 1/2021,

annettu ... päivänä ...kuuta ...,

kauppa- ja yhteistyösopimuksen mukaisen väliaikaisen soveltamisen päättymispäivästä

KUMPPANUUSNEUVOSTO, joka

ottaa huomioon Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen ja erityisesti sen FINPROV.11 artiklan [Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen] 2 kohdan a alakohdan,

sekä katsoo seuraavaa:

| (1) | Osapuolet ovat Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen (1), jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, FINPROV.11 artiklan [Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen] 2 kohdan nojalla sopineet soveltavansa kauppa- ja yhteistyösopimusta väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2021 edellyttäen, että ne ovat ennen kyseistä päivää ilmoittaneet toisilleen, että niiden väliaikaista soveltamista varten tarvittavat sisäiset vaatimukset on täytetty ja sisäiset menettelyt saatettu päätökseen. Väliaikainen soveltaminen päättyy seuraavista päivistä aikaisempana: 28 päivänä helmikuuta 2021 tai muuna kumppanuusneuvoston päättämänä päivänä; tai sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona molemmat osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että ne ovat täyttäneet sisäiset vaatimuksensa ja saattaneet päätökseen sisäiset menettelynsä vahvistaakseen suostumuksensa sille, että sopimus sitoo niitä. |
| --- | --- |

(1)

Osapuolet ovat Euroopan unionin ja Euroopan atomienergiayhteisön sekä Ison-Britannian ja Pohjois-Irlannin yhdistyneen kuningaskunnan välisen kauppa- ja yhteistyösopimuksen (1), jäljempänä ’kauppa- ja yhteistyösopimus’, FINPROV.11 artiklan [Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen] 2 kohdan nojalla sopineet soveltavansa kauppa- ja yhteistyösopimusta väliaikaisesti 1 päivästä tammikuuta 2021 edellyttäen, että ne ovat ennen kyseistä päivää ilmoittaneet toisilleen, että niiden väliaikaista soveltamista varten tarvittavat sisäiset vaatimukset on täytetty ja sisäiset menettelyt saatettu päätökseen. Väliaikainen soveltaminen päättyy seuraavista päivistä aikaisempana: 28 päivänä helmikuuta 2021 tai muuna kumppanuusneuvoston päättämänä päivänä; tai sitä päivää seuraavan kuukauden ensimmäisenä päivänä, jona molemmat osapuolet ovat ilmoittaneet toisilleen, että ne ovat täyttäneet sisäiset vaatimuksensa ja saattaneet päätökseen sisäiset menettelynsä vahvistaakseen suostumuksensa sille, että sopimus sitoo niitä.

| (2) | Koska Euroopan unioni ei sisäisten menettelyvaatimustensa vuoksi voi tehdä kauppa- ja yhteistyösopimusta 28 päivään helmikuuta 2021 mennessä, kumppanuusneuvoston olisi kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan [Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen] 2 kohdan a alakohdan nojalla vahvistettava väliaikaisen soveltamisen päättymispäiväksi 30 päivä huhtikuuta 2021, |
| --- | --- |

(2)

Koska Euroopan unioni ei sisäisten menettelyvaatimustensa vuoksi voi tehdä kauppa- ja yhteistyösopimusta 28 päivään helmikuuta 2021 mennessä, kumppanuusneuvoston olisi kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan [Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen] 2 kohdan a alakohdan nojalla vahvistettava väliaikaisen soveltamisen päättymispäiväksi 30 päivä huhtikuuta 2021,

ON HYVÄKSYNYT TÄMÄN PÄÄTÖKSEN:

1 artikla

Väliaikainen soveltaminen päättyy kauppa- ja yhteistyösopimuksen FINPROV.11 artiklan [Voimaantulo ja väliaikainen soveltaminen] 2 kohdan a alakohdan nojalla 30 päivänä huhtikuuta 2021.

2 artikla

Tämä päätös tulee voimaan päivänä, jona se hyväksytään.

Tehty ...

Kumppanuusneuvoston puolesta

Puheenjohtajat

---

(1)  Sopimuksen teksti on julkaistu virallisessa lehdessä EUVL L 444, 31.12.2020, s. 14.

1

---