# Eiropas Savienības L 159/2021

| | ISSN 1977-0715 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 159 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 64. gadagājums2021. gada 6. maijs |

ISSN 1977-0715

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 159

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

64. gadagājums2021. gada 6. maijs

---

| Saturs | | II   Neleģislatīvi akti | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/736 (2021. gada 4. maijs), ar ko Polijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3014) | 1 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/737 (2021. gada 4. maijs), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Austrijas Federālā klimatrīcības, vides, enerģētikas, mobilitātes, inovācijas un tehnoloģiju ministrija atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3015) | 5 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/738 (2021. gada 4. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu tiek pagarināts pasākums, ar kuru Vācijas Federālais ķimikāliju birojs atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3016) | 7 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/739 (2021. gada 4. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu tiek pagarināts pasākums, ar kuru Nīderlandes Infrastruktūras un ūdenssaimniecības ministrija atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3020) | 9 |
| | * | Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/740 (2021. gada 4. maijs), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Apvienotās Karalistes Veselības un drošības pārvalde atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu izopropanola šķīdumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3037) | 11 |
| | * | Komisijas Lēmums (ES) 2021/741 (2021. gada 5. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3045) | 13 |

Saturs

II   Neleģislatīvi akti

Lappuse

LĒMUMI

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/736 (2021. gada 4. maijs), ar ko Polijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3014)

in situ

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3014)

1

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/737 (2021. gada 4. maijs), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Austrijas Federālā klimatrīcības, vides, enerģētikas, mobilitātes, inovācijas un tehnoloģiju ministrija atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3015)

Biobor JF

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3015)

5

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/738 (2021. gada 4. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu tiek pagarināts pasākums, ar kuru Vācijas Federālais ķimikāliju birojs atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3016)

Biobor JF

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3016)

7

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/739 (2021. gada 4. maijs), ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu tiek pagarināts pasākums, ar kuru Nīderlandes Infrastruktūras un ūdenssaimniecības ministrija atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF

  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3020)

Biobor JF

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3020)

9

*

Komisijas Īstenošanas lēmums (ES) 2021/740 (2021. gada 4. maijs), ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Apvienotās Karalistes Veselības un drošības pārvalde atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu izopropanola šķīdumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3037)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3037)

11

*

Komisijas Lēmums (ES) 2021/741 (2021. gada 5. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3045)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3045)

13

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Neleģislatīvi akti

LĒMUMI

| 6.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/1

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/736

(2021. gada 4. maijs),

ar ko Polijai atļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piešķirt atļauju biocīdiem, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3014)

(Autentisks ir tikai teksts poļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 3. punktu,

apspriedusies ar Biocīdu pastāvīgo komiteju,

tā kā:

| (1) | Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ir iekļautas aktīvās vielas, kurām ir labvēlīgāks vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības profils. Tāpēc šīs aktīvās vielas saturošus biocīdus var atļaut vienkāršotas procedūras kārtībā. Slāpeklis ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ar ierobežojumu, ka to drīkst lietot tikai ierobežotā daudzumā tūlītējas lietošanas tvertnēs. |
| --- | --- |

(1)

Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ir iekļautas aktīvās vielas, kurām ir labvēlīgāks vides, cilvēka vai dzīvnieku veselības profils. Tāpēc šīs aktīvās vielas saturošus biocīdus var atļaut vienkāršotas procedūras kārtībā. Slāpeklis ir iekļauts Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā ar ierobežojumu, ka to drīkst lietot tikai ierobežotā daudzumā tūlītējas lietošanas tvertnēs.

| (2) | Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata slāpeklis ir apstiprināts par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos “Insekticīdi” (2). Biocīdi, kas sastāv no apstiprinātā slāpekļa, ir atļauti vairākās dalībvalstīs un tiek piegādāti gāzes balonos (3). |
| --- | --- |

(2)

Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 86. panta pamata slāpeklis ir apstiprināts par aktīvo vielu lietošanai 18. produkta veida biocīdos “Insekticīdi” (2). Biocīdi, kas sastāv no apstiprinātā slāpekļa, ir atļauti vairākās dalībvalstīs un tiek piegādāti gāzes balonos (3).

| (3) | Slāpekli iespējams iegūt arī in situ (uz vietas) no apkārtējā gaisa. In situ iegūta slāpekļa lietošana Savienībā patlaban nav apstiprināta, un šī viela arī nav norādīta nedz Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, nedz biocīdu sastāvā ietilpstošu esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā iekļauto aktīvo vielu sarakstā, kas dots Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (4) II pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Slāpekli iespējams iegūt arī in situ (uz vietas) no apkārtējā gaisa. In situ iegūta slāpekļa lietošana Savienībā patlaban nav apstiprināta, un šī viela arī nav norādīta nedz Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, nedz biocīdu sastāvā ietilpstošu esošo aktīvo vielu pārskatīšanas programmā iekļauto aktīvo vielu sarakstā, kas dots Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (4) II pielikumā.

| (4) | Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punkta pamata Polija 2020. gada 26. novembrī Komisijai iesniedza pieteikumu, kurā lūgta atkāpe no minētās regulas 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta, proti, lūgts atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai lietot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ no apkārtējā gaisa (“pieteikums”). |
| --- | --- |

(4)

Uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punkta pamata Polija 2020. gada 26. novembrī Komisijai iesniedza pieteikumu, kurā lūgta atkāpe no minētās regulas 19. panta 1. punkta a) apakšpunkta, proti, lūgts atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai lietot biocīdus, kas sastāv no slāpekļa, kurš iegūts in situ no apkārtējā gaisa (“pieteikums”).

| (5) | Kultūras mantojumu var bojāt dažādi kaitīgie organismi, no kukaiņiem līdz mikroorganismiem. Šo organismu klātbūtnes dēļ ne vien var iet bojā pats kultūras priekšmets, bet arī rodas risks šiem kaitīgajiem organismiem izplatīties uz citiem tuvumā esošiem priekšmetiem. Ja priekšmetus attiecīgi neapstrādā, tie var tikt neglābjami sabojāti, un tādējādi tiktu nopietni apdraudēts kultūras mantojums. |
| --- | --- |

(5)

Kultūras mantojumu var bojāt dažādi kaitīgie organismi, no kukaiņiem līdz mikroorganismiem. Šo organismu klātbūtnes dēļ ne vien var iet bojā pats kultūras priekšmets, bet arī rodas risks šiem kaitīgajiem organismiem izplatīties uz citiem tuvumā esošiem priekšmetiem. Ja priekšmetus attiecīgi neapstrādā, tie var tikt neglābjami sabojāti, un tādējādi tiktu nopietni apdraudēts kultūras mantojums.

| (6) | In situ iegūtu slāpekli lieto, lai kontrolētu kaitīgos organismus uz kultūras mantojuma priekšmetiem, (pastāvīgi vai uz laiku) hermetizētās apstrādes teltīs vai kamerās šajā nolūkā radot anoksiju (kontrolētu atmosfēru, kurā skābekļa koncentrācija ir ļoti zema). No apkārtējā gaisa tiek atdalīts slāpeklis, ko iesūknē apstrādes teltī vai kamerā, šīs gāzes saturu atmosfērā paaugstinot apmēram līdz 99 % un attiecīgi panākot, ka tajā gandrīz nemaz vairs nav skābekļa. Iesūknētā slāpekļa mitrumu apstrādes zonā noregulē tādu, kāds vajadzīgs apstrādājamam priekšmetam. Apstrādes teltī vai kamerā radītajos apstākļos kaitīgie organismi nespēj izdzīvot. |
| --- | --- |

(6)

In situ iegūtu slāpekli lieto, lai kontrolētu kaitīgos organismus uz kultūras mantojuma priekšmetiem, (pastāvīgi vai uz laiku) hermetizētās apstrādes teltīs vai kamerās šajā nolūkā radot anoksiju (kontrolētu atmosfēru, kurā skābekļa koncentrācija ir ļoti zema). No apkārtējā gaisa tiek atdalīts slāpeklis, ko iesūknē apstrādes teltī vai kamerā, šīs gāzes saturu atmosfērā paaugstinot apmēram līdz 99 % un attiecīgi panākot, ka tajā gandrīz nemaz vairs nav skābekļa. Iesūknētā slāpekļa mitrumu apstrādes zonā noregulē tādu, kāds vajadzīgs apstrādājamam priekšmetam. Apstrādes teltī vai kamerā radītajos apstākļos kaitīgie organismi nespēj izdzīvot.

| (7) | Pēc Polijas sniegtās informācijas, in situ iegūta slāpekļa lietošana šķiet vienīgais iedarbīgais kaitīgo organismu kontroles paņēmiens, kuru bez bojājumu izraisīšanas iespējams izmantot visu veidu materiāliem un materiālu kombinācijām, kas atrodas kultūras iestādēs. Apstrādi var veikt istabas temperatūrā, pēc tās uz priekšmetiem nepaliek atliekvielas, un to var veikt muzejos un vēsturiskajās ēkās, nepārvietojot kolekcijas. |
| --- | --- |

(7)

Pēc Polijas sniegtās informācijas, in situ iegūta slāpekļa lietošana šķiet vienīgais iedarbīgais kaitīgo organismu kontroles paņēmiens, kuru bez bojājumu izraisīšanas iespējams izmantot visu veidu materiāliem un materiālu kombinācijām, kas atrodas kultūras iestādēs. Apstrādi var veikt istabas temperatūrā, pēc tās uz priekšmetiem nepaliek atliekvielas, un to var veikt muzejos un vēsturiskajās ēkās, nepārvietojot kolekcijas.

| (8) | Anoksijas jeb pārveidotās, jeb kontrolētās atmosfēras metode ir norādīta sarakstā standartā EN:16790:2016 “Kultūras mantojuma saglabāšana. Integrētā kaitēkļu apkarošana (IPM) kultūras mantojuma aizsardzībai”, un slāpeklis šajā standartā ir aprakstīts kā anoksijas radīšanai “visbiežāk izmantotais”. |
| --- | --- |

(8)

Anoksijas jeb pārveidotās, jeb kontrolētās atmosfēras metode ir norādīta sarakstā standartā EN:16790:2016 “Kultūras mantojuma saglabāšana. Integrētā kaitēkļu apkarošana (IPM) kultūras mantojuma aizsardzībai”, un slāpeklis šajā standartā ir aprakstīts kā anoksijas radīšanai “visbiežāk izmantotais”.

| (9) | Ir pieejami citi kaitīgo organismu kontroles paņēmieni, piemēram, termotrieciena paņēmieni (apstrāde augstā vai zemā temperatūrā). Turklāt minētajiem mērķiem iespējams izmantot biocīdus, kas satur citas aktīvās vielas. Tomēr saskaņā ar Polijas sniegto informāciju katram šim paņēmienam ir savi ierobežojumi attiecībā uz bojājumu, kas noteiktiem materiāliem var rasties apstrādes laikā. |
| --- | --- |

(9)

Ir pieejami citi kaitīgo organismu kontroles paņēmieni, piemēram, termotrieciena paņēmieni (apstrāde augstā vai zemā temperatūrā). Turklāt minētajiem mērķiem iespējams izmantot biocīdus, kas satur citas aktīvās vielas. Tomēr saskaņā ar Polijas sniegto informāciju katram šim paņēmienam ir savi ierobežojumi attiecībā uz bojājumu, kas noteiktiem materiāliem var rasties apstrādes laikā.

| (10) | Pēc pieteikuma informācijas, termotrieciena procesi (saldēšana vai karstumapstrāde) nelabvēlīgi ietekmē vairākus materiālus. Apstrāde zemā temperatūrā daudzu priekšmetu apstrādei nav piemērota; tādu priekšmetu vidū ir eļļas un akrila gleznas uz audekla, seni fotomateriāli, jo īpaši fotoplates, priekšmeti, kuros apvienots koks un metāls vai stikls. Turklāt priekšmeti ir jāpārvieto uz saldētavām, jo nav iespējams veikt in situ apstrādi, un saldētavās var nebūt iespējams izvietot lielus priekšmetus. |
| --- | --- |

(10)

Pēc pieteikuma informācijas, termotrieciena procesi (saldēšana vai karstumapstrāde) nelabvēlīgi ietekmē vairākus materiālus. Apstrāde zemā temperatūrā daudzu priekšmetu apstrādei nav piemērota; tādu priekšmetu vidū ir eļļas un akrila gleznas uz audekla, seni fotomateriāli, jo īpaši fotoplates, priekšmeti, kuros apvienots koks un metāls vai stikls. Turklāt priekšmeti ir jāpārvieto uz saldētavām, jo nav iespējams veikt in situ apstrādi, un saldētavās var nebūt iespējams izvietot lielus priekšmetus.

| (11) | Apstrāde augstā temperatūrā nav piemērota vairākiem materiāliem, to vidū daudziem polimēriem un vaskam, kā arī etnogrāfiskiem priekšmetiem ar ādas sastāvdaļām. |
| --- | --- |

(11)

Apstrāde augstā temperatūrā nav piemērota vairākiem materiāliem, to vidū daudziem polimēriem un vaskam, kā arī etnogrāfiskiem priekšmetiem ar ādas sastāvdaļām.

| (12) | Kā pieteikumā norādīts, citas aktīvās vielas kultūras iestādēs gandrīz neizmanto to bīstamības profila dēļ. Pēc apstrādes ar minētajām vielām atliekvielas, kas atrodas uz apstrādātajiem priekšmetiem, var pakāpeniski nonākt vidē un tādējādi radīt risku cilvēka veselībai. Turklāt šīs vielas var reaģēt ar kultūras mantojuma priekšmetu materiāliem, radot neatgriezeniskas izmaiņas, jo īpaši priekšmetu virsmā. |
| --- | --- |

(12)

Kā pieteikumā norādīts, citas aktīvās vielas kultūras iestādēs gandrīz neizmanto to bīstamības profila dēļ. Pēc apstrādes ar minētajām vielām atliekvielas, kas atrodas uz apstrādātajiem priekšmetiem, var pakāpeniski nonākt vidē un tādējādi radīt risku cilvēka veselībai. Turklāt šīs vielas var reaģēt ar kultūras mantojuma priekšmetu materiāliem, radot neatgriezeniskas izmaiņas, jo īpaši priekšmetu virsmā.

| (13) | Pēc pieteikuma informācijas, kultūras mantojuma iestādēs kā alternatīvu lietot slāpekļa balonus ir praktiski neizdevīgi. Balonos gāze ir ierobežotā daudzumā, tā bieži jātransportē un jāglabā atsevišķi. Apstrāde ar slāpekli balonos kultūras iestādēm arī radītu augstas izmaksas. |
| --- | --- |

(13)

Pēc pieteikuma informācijas, kultūras mantojuma iestādēs kā alternatīvu lietot slāpekļa balonus ir praktiski neizdevīgi. Balonos gāze ir ierobežotā daudzumā, tā bieži jātransportē un jāglabā atsevišķi. Apstrāde ar slāpekli balonos kultūras iestādēm arī radītu augstas izmaksas.

| (14) | Pieprasot, lai kultūras mantojuma iestādes kaitīgo organismu kontrolei izmantotu vairākus paņēmienus, no kuriem katrs būtu piemērots konkrētiem materiāliem un priekšmetiem, nevis vienu paņēmienu, kas jau izmantots un ir piemērots visiem materiāliem, šīm iestādēm rastos papildu izmaksas un būtu grūtāk sasniegt mērķi integrētajā kaitēkļu apkarošanā beigt izmantot bīstamākas aktīvās vielas. Turklāt, atsakoties no iekārtām un aprīkojuma, kas iegādāti, lai radītu anoksiju, izmantojot in situ iegūtu slāpekli, tiktu zaudēti veiktie ieguldījumi. |
| --- | --- |

(14)

Pieprasot, lai kultūras mantojuma iestādes kaitīgo organismu kontrolei izmantotu vairākus paņēmienus, no kuriem katrs būtu piemērots konkrētiem materiāliem un priekšmetiem, nevis vienu paņēmienu, kas jau izmantots un ir piemērots visiem materiāliem, šīm iestādēm rastos papildu izmaksas un būtu grūtāk sasniegt mērķi integrētajā kaitēkļu apkarošanā beigt izmantot bīstamākas aktīvās vielas. Turklāt, atsakoties no iekārtām un aprīkojuma, kas iegādāti, lai radītu anoksiju, izmantojot in situ iegūtu slāpekli, tiktu zaudēti veiktie ieguldījumi.

| (15) | Diskusijas par iespējamu atkāpi, kas balstītos uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punktu un attiektos uz slāpekli, kurš iegūts in situ, notika vairākās Komisijas Biocīdu jomā kompetento iestāžu ekspertu grupas sanāksmēs (5) 2019. gadā. |
| --- | --- |

(15)

Diskusijas par iespējamu atkāpi, kas balstītos uz Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 3. punktu un attiektos uz slāpekli, kurš iegūts in situ, notika vairākās Komisijas Biocīdu jomā kompetento iestāžu ekspertu grupas sanāksmēs (5) 2019. gadā.

| (16) | Turklāt Eiropas Ķimikāliju aģentūra pēc Komisijas lūguma, kas sekoja pirmajam, līdzīgam, no Austrijas saņemtam pieteikumam, kurā lūgta atkāpe attiecībā uz biocīdiem, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa, rīkoja šim pieteikumam veltītu sabiedrisku apspriešanos, kurā visas ieinteresētās personas varēja paust viedokli. Lielākā daļa no 1487 saņemtajiem komentāriem atbalstīja atkāpes piešķiršanu. Daudzi viedokli izteikušie aprakstīja alternatīvo pieejamo paņēmienu trūkumus: termiska apstrāde noteiktus materiālus var bojāt; lietojot citas aktīvās vielas, uz artefaktiem tiek atstātas toksiskas atliekvielas, kas pakāpeniski izdalās vidē; lietojot slāpekli balonos, nav iespējams tādā veidā, kā dažu materiālu apstrādē nepieciešams, apstrādes zonā kontrolēt relatīvo mitrumu. |
| --- | --- |

(16)

Turklāt Eiropas Ķimikāliju aģentūra pēc Komisijas lūguma, kas sekoja pirmajam, līdzīgam, no Austrijas saņemtam pieteikumam, kurā lūgta atkāpe attiecībā uz biocīdiem, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa, rīkoja šim pieteikumam veltītu sabiedrisku apspriešanos, kurā visas ieinteresētās personas varēja paust viedokli. Lielākā daļa no 1487 saņemtajiem komentāriem atbalstīja atkāpes piešķiršanu. Daudzi viedokli izteikušie aprakstīja alternatīvo pieejamo paņēmienu trūkumus: termiska apstrāde noteiktus materiālus var bojāt; lietojot citas aktīvās vielas, uz artefaktiem tiek atstātas toksiskas atliekvielas, kas pakāpeniski izdalās vidē; lietojot slāpekli balonos, nav iespējams tādā veidā, kā dažu materiālu apstrādē nepieciešams, apstrādes zonā kontrolēt relatīvo mitrumu.

| (17) | Divas starptautiskas organizācijas, kas pārstāv muzejus un kultūras mantojuma vietas, proti, Starptautiskā Muzeju padome un Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome, ir paudušas nodomu iesniegt pieteikumu, kurā lūgts in situ iegūtu slāpekli iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, tādējādi ļaujot dalībvalstīm atļaut biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa; šādi tiek apieta vajadzība pēc atkāpes saskaņā ar minētās regulas 55. panta 3. punktu. Tomēr šāda pieteikuma izvērtēšana, vielas iekļaušana Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un biocīdu atļauju iegūšana prasa laiku. |
| --- | --- |

(17)

Divas starptautiskas organizācijas, kas pārstāv muzejus un kultūras mantojuma vietas, proti, Starptautiskā Muzeju padome un Starptautiskā Pieminekļu un ievērojamu vietu padome, ir paudušas nodomu iesniegt pieteikumu, kurā lūgts in situ iegūtu slāpekli iekļaut Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā, tādējādi ļaujot dalībvalstīm atļaut biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa; šādi tiek apieta vajadzība pēc atkāpes saskaņā ar minētās regulas 55. panta 3. punktu. Tomēr šāda pieteikuma izvērtēšana, vielas iekļaušana Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un biocīdu atļauju iegūšana prasa laiku.

| (18) | Pieteikums liecina, ka Polijā nav pieejamas lietderīgas alternatīvas, jo visiem patlaban pieejamiem alternatīvajiem paņēmieniem ir trūkumi: vai nu tie nav piemēroti visu materiālu apstrādei, vai ir praktiski neizdevīgi. |
| --- | --- |

(18)

Pieteikums liecina, ka Polijā nav pieejamas lietderīgas alternatīvas, jo visiem patlaban pieejamiem alternatīvajiem paņēmieniem ir trūkumi: vai nu tie nav piemēroti visu materiālu apstrādei, vai ir praktiski neizdevīgi.

| (19) | Uz visu šo argumentu pamata jāsecina, ka in situ iegūts slāpeklis ir būtiski nepieciešams Polijas kultūras mantojuma aizsardzībai un ka lietderīgas alternatīvas nav pieejamas. Tāpēc būtu Polijai jāatļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa. |
| --- | --- |

(19)

Uz visu šo argumentu pamata jāsecina, ka in situ iegūts slāpeklis ir būtiski nepieciešams Polijas kultūras mantojuma aizsardzībai un ka lietderīgas alternatīvas nav pieejamas. Tāpēc būtu Polijai jāatļauj kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa.

| (20) | Lai in situ iegūtu slāpekli varbūtēji iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un dalībvalstis pēc tam biocīdiem, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa, piešķirtu atļaujas, ir vajadzīgs laiks. Tāpēc uz laikposmu, kurā būtu iespējams izpildīt pamatprocedūras, ir lietderīgi atļaut atkāpi, |
| --- | --- |

(20)

Lai in situ iegūtu slāpekli varbūtēji iekļautu Regulas (ES) Nr. 528/2012 I pielikumā un dalībvalstis pēc tam biocīdiem, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa, piešķirtu atļaujas, ir vajadzīgs laiks. Tāpēc uz laikposmu, kurā būtu iespējams izpildīt pamatprocedūras, ir lietderīgi atļaut atkāpi,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Polija līdz 2024. gada 31. decembrim drīkst atļaut kultūras mantojuma aizsardzībai piedāvāt tirgū un lietot biocīdus, kas sastāv no in situ iegūta slāpekļa.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Polijas Republikai.

Briselē, 2021. gada 4. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Direktīva 2009/89/EK (2009. gada 30. jūlijs), ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 98/8/EK, lai iekļautu tās I pielikumā aktīvo vielu slāpekli (OV L 199, 31.7.2009., 19. lpp.).

2

(3)  Atļauto biocīdu sarakstu skatīt šeit: https://echa.europa.eu/fr/information-on-chemicals/biocidal-products.

3

(4)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

4

(5)  Komisijas ekspertu grupas 83., 84., 85. un 86. sanāksme, kurās piedalījās pārstāvji no Regulas (ES) Nr. 528/2012 īstenošanā kompetentajām dalībvalstu iestādēm un kuras notika attiecīgi 2019. gada maijā, 2019. gada jūlijā, 2019. gada septembrī un 2019. gada novembrī. Šo sanāksmju protokoli ir pieejami https://ec.europa.eu/health/biocides/events_en#anchor0.

5

---

| 6.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/5 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/5

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/737

(2021. gada 4. maijs),

ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Austrijas Federālā klimatrīcības, vides, enerģētikas, mobilitātes, inovācijas un tehnoloģiju ministrija atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3015)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Austrijas Federālā klimatrīcības, vides, enerģētikas, mobilitātes, inovācijas un tehnoloģiju ministrija (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 24. jūnijā pieņēma lēmumu atļaut līdz 2020. gada 22. decembrim piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu. |
| --- | --- |

(1)

Austrijas Federālā klimatrīcības, vides, enerģētikas, mobilitātes, inovācijas un tehnoloģiju ministrija (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 24. jūnijā pieņēma lēmumu atļaut līdz 2020. gada 22. decembrim piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu.

| (2) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors.

| (3) | Biocīds Biobor JF satur 2,2'-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 2665-13-6) un 2,2'-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms tos saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Biocīds Biobor JF satur 2,2'-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 2665-13-6) un 2,2'-oksibis (4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms tos saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī.

| (4) | 2020. gada 7. decembrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu pieprasījumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais pieprasījums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2020. gada 22. decembra gaisa transporta drošību arī turpmāk varētu apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un apgalvojumu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu. |
| --- | --- |

(4)

2020. gada 7. decembrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu pieprasījumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais pieprasījums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2020. gada 22. decembra gaisa transporta drošību arī turpmāk varētu apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un apgalvojumu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu.

| (5) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju Biobor JF ir vienīgais mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei pieejamais produkts. Vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši šim lietojumam (KathonTM FP 1.5), vairs netiek piedāvāts tirgū. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju Biobor JF ir vienīgais mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei pieejamais produkts. Vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši šim lietojumam (KathonTM FP 1.5), vairs netiek piedāvāts tirgū.

| (6) | Kā norādījusi kompetentā iestāde, degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mehāniska apstrāde ir iespējama tikai ierobežotā apjomā un saskaņā ar ražotāja specifikācijām pēc tvertnes tīrīšanas apstrādei bieži papildus jālieto biocīds. Mehāniskā tvertņu apstrāde atkarībā no gaisa kuģa tipa var aizņemt vairāk nekā 200 cilvēkstundu, kas nozīmē tehniskās apkopes izraisītu gaisa kuģa dīkstāvi uz vairākām dienām. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādījusi kompetentā iestāde, degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mehāniska apstrāde ir iespējama tikai ierobežotā apjomā un saskaņā ar ražotāja specifikācijām pēc tvertnes tīrīšanas apstrādei bieži papildus jālieto biocīds. Mehāniskā tvertņu apstrāde atkarībā no gaisa kuģa tipa var aizņemt vairāk nekā 200 cilvēkstundu, kas nozīmē tehniskās apkopes izraisītu gaisa kuģa dīkstāvi uz vairākām dienām.

| (7) | Turklāt mehāniskā apstrāde nozīmē, ka gaisa kuģu mehāniķiem ir jāstrādā noslēgtā tvertnē, ievērojot daudz drošības pasākumu, kas ir gan fiziski, gan garīgi ļoti sarežģīti, un tādēļ būtu jāsamazina līdz minimumam. |
| --- | --- |

(7)

Turklāt mehāniskā apstrāde nozīmē, ka gaisa kuģu mehāniķiem ir jāstrādā noslēgtā tvertnē, ievērojot daudz drošības pasākumu, kas ir gan fiziski, gan garīgi ļoti sarežģīti, un tādēļ būtu jāsamazina līdz minimumam.

| (8) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju šim produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks. |
| --- | --- |

(8)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju šim produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks.

| (9) | Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem. Tāpēc ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt. |
| --- | --- |

(9)

Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem. Tāpēc ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt.

| (10) | Pasākuma termiņš beidzās 2020. gada 22. decembrī, tāpēc šim lēmumam vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(10)

Pasākuma termiņš beidzās 2020. gada 22. decembrī, tāpēc šim lēmumam vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku.

| (11) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(11)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Austrijas Federālā klimatrīcības, vides, enerģētikas, mobilitātes, inovācijas un tehnoloģiju ministrija var pagarināt pasākumu, ar ko atļauj līdz 2022. gada 26. jūnijam piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Austrijas Federālajai klimatrīcības, vides, enerģētikas, mobilitātes, inovācijas un tehnoloģiju ministrijai.

To piemēro no 2020. gada 23. decembra.

Briselē, 2021. gada 4. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

---

| 6.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/7 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/7

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/738

(2021. gada 4. maijs),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu tiek pagarināts pasākums, ar kuru Vācijas Federālais ķimikāliju birojs atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3016)

(Autentisks ir tikai teksts vācu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Vācijas Federālais ķimikāliju birojs (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 15. septembrī pieņēma lēmumu no 2020. gada 5. oktobra līdz 2021. gada 3. aprīlim atļaut profesionāliem lietotājiem piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu. |
| --- | --- |

(1)

Vācijas Federālais ķimikāliju birojs (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 15. septembrī pieņēma lēmumu no 2020. gada 5. oktobra līdz 2021. gada 3. aprīlim atļaut profesionāliem lietotājiem piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu.

| (2) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors.

| (3) | Biocīds Biobor JF satur 2,2'-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 2665-13-6) un 2,2'-oksibis(4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kas definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms šīs vielas saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Biocīds Biobor JF satur 2,2'-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 2665-13-6) un 2,2'-oksibis(4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kas definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms šīs vielas saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī.

| (4) | 2021. gada 20. janvārī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu pieprasījumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais pieprasījums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2021. gada 3. aprīļa gaisa transporta drošību arī turpmāk varētu apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un apgalvojumu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu. |
| --- | --- |

(4)

2021. gada 20. janvārī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu pieprasījumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais pieprasījums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2021. gada 3. aprīļa gaisa transporta drošību arī turpmāk varētu apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un apgalvojumu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu.

| (5) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei (KathonTM FP 1.5), tika izņemts no tirgus, jo pēc apstrādes ar šo produktu tika konstatēti ar drošību saistīti incidenti. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei (KathonTM FP 1.5), tika izņemts no tirgus, jo pēc apstrādes ar šo produktu tika konstatēti ar drošību saistīti incidenti.

| (6) | Kā norādījusi kompetentā iestāde, degvielas tvertņu manuāla tīrīšana ir iespējama tikai tad, ja to veic atbilstoši ražotāja specifikācijām. Tomēr manuālu tīrīšanu bieži veic kopā ar apstrādi ar biocīdu, kā noteikts saskaņotajās aviācijas procedūrās, un, lai to veiktu, ir pilnībā jāatbrīvojas no kontaminētās aviācijas degvielas, kā arī jāveic fiziski un garīgi grūts darbs šaurā degvielas tvertnē, ievērojot vairākus drošības pasākumus. Tāpēc no degvielas tvertņu manuālas tīrīšanas, ja vien iespējams, būtu jāizvairās. |
| --- | --- |

(6)

Kā norādījusi kompetentā iestāde, degvielas tvertņu manuāla tīrīšana ir iespējama tikai tad, ja to veic atbilstoši ražotāja specifikācijām. Tomēr manuālu tīrīšanu bieži veic kopā ar apstrādi ar biocīdu, kā noteikts saskaņotajās aviācijas procedūrās, un, lai to veiktu, ir pilnībā jāatbrīvojas no kontaminētās aviācijas degvielas, kā arī jāveic fiziski un garīgi grūts darbs šaurā degvielas tvertnē, ievērojot vairākus drošības pasākumus. Tāpēc no degvielas tvertņu manuālas tīrīšanas, ja vien iespējams, būtu jāizvairās.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju šim produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju šim produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks.

| (8) | Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem. Tāpēc ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt. |
| --- | --- |

(8)

Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem. Tāpēc ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākumu, ar ko atļauj profesionāliem lietotājiem piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu antimikrobiālai apstrādei, Vācijas Federālais ķimikāliju birojs var pagarināt līdz 2022. gada 6. oktobrim.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Vācijas Federālajam ķimikāliju birojam.

Briselē, 2021. gada 4. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

---

| 6.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/9

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/739

(2021. gada 4. maijs),

ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu tiek pagarināts pasākums, ar kuru Nīderlandes Infrastruktūras un ūdenssaimniecības ministrija atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3020)

(Autentisks ir tikai teksts nīderlandiešu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 1. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Nīderlandes Infrastruktūras un ūdenssaimniecības ministrija (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 21. oktobrī pieņēma lēmumu atļaut līdz 2021. gada 19. aprīlim profesionāliem lietotājiem piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu profilaktiskai un atjaunojošai antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu. |
| --- | --- |

(1)

Nīderlandes Infrastruktūras un ūdenssaimniecības ministrija (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020. gada 21. oktobrī pieņēma lēmumu atļaut līdz 2021. gada 19. aprīlim profesionāliem lietotājiem piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu profilaktiskai un atjaunojošai antimikrobiālai apstrādei (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu.

| (2) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija var izraisīt gaisa kuģa dzinēja darbības traucējumus un apdraudēt tā lidojumderīgumu, tādējādi apdraudot pasažieru un apkalpes drošību. Covid-19 pandēmijas un tās izraisīto lidojumu ierobežojumu dēļ daudzi gaisa kuģi uz laiku tika novietoti stāvēšanai. Gaisa kuģa dīkstāve ir mikrobioloģisko kontamināciju pastiprinošs faktors.

| (3) | Biocīds Biobor JF satur 2,2'-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 2665-13-6) un 2,2'-oksibis(4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kas definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms šīs vielas saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī. |
| --- | --- |

(3)

Biocīds Biobor JF satur 2,2'-(1-metiltrimetilēndioksi)bis-(4-metil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 2665-13-6) un 2,2'-oksibis(4,4,6-trimetil-1,3,2-dioksaborinānu) (CAS Nr. 14697-50-8), kas ir aktīvās vielas lietošanai tajos biocīdos, kuri pieder pie 6. produkta veida “Konservanti, kas paredzēti produktiem uzglabāšanas laikā”, kas definēts Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. Minētās aktīvās vielas nav norādītas Komisijas Deleģētās regulas (ES) Nr. 1062/2014 (2) II pielikumā, un tās nav iekļautas darba programmā, kas paredzēta visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi. Tāpēc minētās regulas 89. pants uz tām neattiecas, un minētās vielas ir jānovērtē un jāapstiprina, pirms šīs vielas saturošus biocīdus var atļaut arī valsts līmenī.

| (4) | 2021. gada 12. janvārī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu pieprasījumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais pieprasījums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2021. gada 19. aprīļa gaisa transporta drošību arī turpmāk varētu apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un apgalvojumu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu. |
| --- | --- |

(4)

2021. gada 12. janvārī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu pieprasījumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pamatotais pieprasījums tika iesniegts, pamatojoties uz bažām par to, ka pēc 2021. gada 19. aprīļa gaisa transporta drošību arī turpmāk varētu apdraudēt gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskā kontaminācija, un apgalvojumu, ka Biobor JF ir nepieciešams, lai šādu mikrobioloģisko kontamināciju kontrolētu.

| (5) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei (KathonTM FP 1.5), 2020. gada martā tika izņemts no tirgus, jo pēc apstrādes ar šo produktu tika konstatēti drošības incidenti. |
| --- | --- |

(5)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju vienīgais alternatīvais biocīds, ko gaisa kuģu un dzinēju ražotāji ieteikuši mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei (KathonTM FP 1.5), 2020. gada martā tika izņemts no tirgus, jo pēc apstrādes ar šo produktu tika konstatēti drošības incidenti.

| (6) | Kompetentā iestāde apgalvo, ka gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei nav alternatīvu. |
| --- | --- |

(6)

Kompetentā iestāde apgalvo, ka gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas apstrādei nav alternatīvu.

| (7) | Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju šim produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Komisijas rīcībā esošo informāciju Biobor JF ražotājs ir veicis pasākumus, lai saņemtu atļauju šim produktam, un gaidāms, ka pieteikums par produkta sastāvā esošo aktīvo vielu apstiprināšanu tiks iesniegts tuvākajā laikā. Aktīvo vielu apstiprināšana un tam sekojoša atļauja šim biocīdam būtu paliekošs nākotnes risinājums, taču šo procedūru pabeigšanai būs vajadzīgs ilgs laiks.

| (8) | Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem. Tāpēc ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt. |
| --- | --- |

(8)

Gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu mikrobioloģiskās kontaminācijas nepietiekama kontrole var apdraudēt gaisa satiksmes drošību un minēto apdraudējumu nevar pietiekami ierobežot ar citiem biocīdiem vai citiem līdzekļiem. Tāpēc ir lietderīgi ļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Pasākumu, ar ko atļauj profesionāliem lietotājiem piedāvāt tirgū un lietot biocīdu Biobor JF gaisa kuģu degvielas tvertņu un degvielas sistēmu profilaktiskai un atjaunojošai antimikrobiālai apstrādei, Nīderlandes Infrastruktūras un ūdenssaimniecības ministrija var pagarināt līdz 2022. gada 22. oktobrim.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Nīderlandes Infrastruktūras un ūdenssaimniecības ministrijai.

Briselē, 2021. gada 4. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

(2)  Komisijas Deleģētā regula (ES) Nr. 1062/2014 (2014. gada 4. augusts) par darba programmu visu to esošo aktīvo vielu sistemātiskai pārbaudei, kuras satur Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 528/2012 minētie biocīdi (OV L 294, 10.10.2014., 1. lpp.).

2

---

| 6.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/11 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/11

---

KOMISIJAS ĪSTENOŠANAS LĒMUMS (ES) 2021/740

(2021. gada 4. maijs),

ar ko tiek pagarināts pasākums, ar kuru Apvienotās Karalistes Veselības un drošības pārvalde atļauj piedāvāt tirgū un lietot biocīdu izopropanola šķīdumu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punktu

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3037)

(Autentisks ir tikai teksts angļu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 528/2012 (2012. gada 22. maijs) par biocīdu piedāvāšanu tirgū un lietošanu (1) un jo īpaši tās 55. panta 1. punkta trešo daļu saistībā ar Līguma par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas 131. pantu,

tā kā:

| (1) | Apvienotās Karalistes Veselības un drošības pārvalde (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020.gada 26. jūnijā pieņēma lēmumu atļaut līdz 2020. gada 23. decembrim piedāvāt tirgū un lietot biocīdu izopropanola šķīdumu (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu. |
| --- | --- |

(1)

Apvienotās Karalistes Veselības un drošības pārvalde (“kompetentā iestāde”) saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta pirmo daļu 2020.gada 26. jūnijā pieņēma lēmumu atļaut līdz 2020. gada 23. decembrim piedāvāt tirgū un lietot biocīdu izopropanola šķīdumu (“pasākums”). Kompetentā iestāde atbilstoši minētās regulas 55. panta 1. punkta otrajai daļai informēja Komisiju un pārējo dalībvalstu kompetentās iestādes par šo pasākumu un sniedza tā pamatojumu.

| (2) | Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija (PVO) paziņoja, ka koronavīrusa izraisītās slimības (Covid-19) uzliesmojumu var raksturot kā pandēmiju. Apvienotās Karalistes valdība paziņoja, ka risks Apvienotajai Karalistei ir “augsts”, un 2020. gada 23. martā stājās spēkā ierobežojošie pasākumi. Kā profilaktisku pasākumu pret Covid-19 izplatīšanos un kā alternatīvu roku mazgāšanai ar ziepēm un ūdeni PVO iesaka izmantot roku dezinfekcijas līdzekļus uz spirta bāzes. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju pasākums bija nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības veselību. 2020. gada 11. martā Pasaules Veselības organizācija (PVO) paziņoja, ka koronavīrusa izraisītās slimības (Covid-19) uzliesmojumu var raksturot kā pandēmiju. Apvienotās Karalistes valdība paziņoja, ka risks Apvienotajai Karalistei ir “augsts”, un 2020. gada 23. martā stājās spēkā ierobežojošie pasākumi. Kā profilaktisku pasākumu pret Covid-19 izplatīšanos un kā alternatīvu roku mazgāšanai ar ziepēm un ūdeni PVO iesaka izmantot roku dezinfekcijas līdzekļus uz spirta bāzes.

| (3) | Izopropanola šķīdums satur propān-2-olu kā aktīvo vielu. Propān-2-ols ir apstiprināts lietošanai 1. produkta veida (cilvēka higiēnai paredzētos) biocīdos, kas definēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā. |
| --- | --- |

(3)

Izopropanola šķīdums satur propān-2-olu kā aktīvo vielu. Propān-2-ols ir apstiprināts lietošanai 1. produkta veida (cilvēka higiēnai paredzētos) biocīdos, kas definēti Regulas (ES) Nr. 528/2012 V pielikumā.

| (4) | Kopš Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma Apvienotajā Karalistē ir ārkārtīgi liels pieprasījums pēc roku dezinfekcijas līdzekļiem; tas izraisījis nepieredzētu šādu produktu deficītu. Pirms pasākuma Apvienotajā Karalistē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012 bija atļauti pavisam nedaudz roku dezinfekcijas līdzekļu. Apvienotajā Karalistē Covid-19 rada nopietnu sabiedrības veselības apdraudējumu, un papildu roku dezinfekcijas līdzekļi ir būtiski svarīgi minētās slimības izplatības kontrolei. |
| --- | --- |

(4)

Kopš Covid-19 pandēmijas uzliesmojuma Apvienotajā Karalistē ir ārkārtīgi liels pieprasījums pēc roku dezinfekcijas līdzekļiem; tas izraisījis nepieredzētu šādu produktu deficītu. Pirms pasākuma Apvienotajā Karalistē saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 528/2012 bija atļauti pavisam nedaudz roku dezinfekcijas līdzekļu. Apvienotajā Karalistē Covid-19 rada nopietnu sabiedrības veselības apdraudējumu, un papildu roku dezinfekcijas līdzekļi ir būtiski svarīgi minētās slimības izplatības kontrolei.

| (5) | 2020. gada 9. decembrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu lūgumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pieprasījums tika pamatots ar bažām, ka Covid-19 varētu sabiedrības veselību apdraudēt arī pēc 2020. gada 23. decembra, un to, ka Covid-19 radīto apdraudējumu ierobežošanas nolūkā ir būtiski svarīgi tirgū atļaut vēl citus roku dezinfekcijas līdzekļus. |
| --- | --- |

(5)

2020. gada 9. decembrī Komisija no kompetentās iestādes saņēma pamatotu lūgumu pasākumu pagarināt saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 528/2012 55. panta 1. punkta trešo daļu. Pieprasījums tika pamatots ar bažām, ka Covid-19 varētu sabiedrības veselību apdraudēt arī pēc 2020. gada 23. decembra, un to, ka Covid-19 radīto apdraudējumu ierobežošanas nolūkā ir būtiski svarīgi tirgū atļaut vēl citus roku dezinfekcijas līdzekļus.

| (6) | Inficēšanās līmenis Apvienotajā Karalistē ir palielinājies, un saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju ir gaidāms, ka pieprasījums pēc roku dezinfekcijas līdzekļiem turpinās augt. Ņemot vērā gaidāmo pieprasījuma pieaugumu, minētais pasākums ir jāpagarina. |
| --- | --- |

(6)

Inficēšanās līmenis Apvienotajā Karalistē ir palielinājies, un saskaņā ar kompetentās iestādes sniegto informāciju ir gaidāms, ka pieprasījums pēc roku dezinfekcijas līdzekļiem turpinās augt. Ņemot vērā gaidāmo pieprasījuma pieaugumu, minētais pasākums ir jāpagarina.

| (7) | Kompetentā iestāde ir mudinājusi uzņēmumus, kas pēc 2020. gada 11. marta ir saņēmuši atkāpes attiecībā uz roku dezinfekcijas līdzekļiem, pēc iespējas ātrāk pieprasīt produkta atļauju parastajā kārtībā. Tomēr kompetentā iestāde līdz šim nav saņēmusi nevienu jaunu produktu atļaujas pieteikumu parastajā kārtībā. |
| --- | --- |

(7)

Kompetentā iestāde ir mudinājusi uzņēmumus, kas pēc 2020. gada 11. marta ir saņēmuši atkāpes attiecībā uz roku dezinfekcijas līdzekļiem, pēc iespējas ātrāk pieprasīt produkta atļauju parastajā kārtībā. Tomēr kompetentā iestāde līdz šim nav saņēmusi nevienu jaunu produktu atļaujas pieteikumu parastajā kārtībā.

| (8) | Tā kā Covid-19 turpina apdraudēt sabiedrības veselību un šādu apdraudējumu Apvienotajā Karalistē nevar pienācīgi ierobežot, ja tirgū nav atļauti citi roku dezinfekcijas līdzekļi, ir lietderīgi atļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt. |
| --- | --- |

(8)

Tā kā Covid-19 turpina apdraudēt sabiedrības veselību un šādu apdraudējumu Apvienotajā Karalistē nevar pienācīgi ierobežot, ja tirgū nav atļauti citi roku dezinfekcijas līdzekļi, ir lietderīgi atļaut kompetentajai iestādei pasākumu pagarināt.

| (9) | Ņemot vērā, ka ir beidzies pārejas periods, kas minēts 126. pantā Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”), šis lēmums būtu jāpiemēro līdz 2020. gada 31. decembrim. Tomēr attiecībā uz Ziemeļīriju Apvienotajai Karalistei saskaņā ar Izstāšanās līguma Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu turpina piemērot Savienības tiesību aktus pēc pārejas perioda beigām. Ņemot vērā, ka pasākuma termiņš beidzās 2020. gada 23. decembrī, šim lēmumam vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku. |
| --- | --- |

(9)

Ņemot vērā, ka ir beidzies pārejas periods, kas minēts 126. pantā Līgumā par Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības un Eiropas Atomenerģijas kopienas (“Izstāšanās līgums”), šis lēmums būtu jāpiemēro līdz 2020. gada 31. decembrim. Tomēr attiecībā uz Ziemeļīriju Apvienotajai Karalistei saskaņā ar Izstāšanās līguma Protokola par Īriju/Ziemeļīriju 5. panta 4. punktu turpina piemērot Savienības tiesību aktus pēc pārejas perioda beigām. Ņemot vērā, ka pasākuma termiņš beidzās 2020. gada 23. decembrī, šim lēmumam vajadzētu būt ar atpakaļejošu spēku.

| (10) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(10)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biocīdu pastāvīgās komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Apvienotās Karalistes Veselības un drošības pārvalde var pagarināt pasākumu, ar ko atļauj līdz 2020. gada 31. decembrim piedāvāt tirgū un lietot biocīdu izopropanola šķīdumu.

Savukārt attiecībā uz Ziemeļīriju Apvienotajai Karalistei pasākumu var pagarināt līdz 2022. gada 27. jūnijam.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Apvienotās Karalistes Veselības un drošības pārvaldei.

To piemēro no 2020. gada 24. decembra.

Briselē, 2021. gada 4. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  OV L 167, 27.6.2012., 1. lpp.

1

---

| 6.5.2021 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 159/13 |
| --- | --- | --- | --- |

6.5.2021

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 159/13

---

KOMISIJAS LĒMUMS (ES) 2021/741

(2021. gada 5. maijs)

par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem

(izziņots ar dokumenta numuru C(2021) 3045)

(Autentisks ir tikai teksts dāņu valodā)

EIROPAS KOMISIJA,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 114. panta 6. punktu,

tā kā:

I.   FAKTI UN PROCEDŪRA

FAKTI UN PROCEDŪRA

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2018/702 (1) tika apstiprināti tie Dānijas valsts noteikumi par kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta E 250 (nitrīti) pievienošanu gaļas produktiem, kuri ietverti 2015. gada 4. septembra Rīkojumā Nr. 1044 par pārtikas piedevām pārtikas produktos (BEK nr 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevarerministeriet), ko Dānija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punktu paziņojusi Komisijai ar 2017. gada 10. novembra vēstuli. Šie valsts noteikumi tika apstiprināti līdz 2021. gada 8. maijam. |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu (ES) 2018/702 (1) tika apstiprināti tie Dānijas valsts noteikumi par kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta E 250 (nitrīti) pievienošanu gaļas produktiem, kuri ietverti 2015. gada 4. septembra Rīkojumā Nr. 1044 par pārtikas piedevām pārtikas produktos (BEK nr 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevarerministeriet), ko Dānija saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 114. panta 4. punktu paziņojusi Komisijai ar 2017. gada 10. novembra vēstuli. Šie valsts noteikumi tika apstiprināti līdz 2021. gada 8. maijam.

1

(BEK nr 1044 af 4.9.2015, Udskriftsdato: 25.9.2017, Fødevarerministeriet)

| (2) | Nitrītu līmeņi un citi nosacījumi to izmantošanai gaļas produktos ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1333/2008 (2). |
| --- | --- |

(2)

Nitrītu līmeņi un citi nosacījumi to izmantošanai gaļas produktos ir noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1333/2008 (2).

2

| (3) | Komisijas Lēmums (ES) 2018/702 nosaka, ka Dānijai būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku. |
| --- | --- |

(3)

Komisijas Lēmums (ES) 2018/702 nosaka, ka Dānijai būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku.

| (4) | Ar 2020. gada 6. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos. Savu paziņojumu Dānija pamatoja, iesniedzot informāciju, kurā ietilpst Dānijas Tehniskās universitātes (DTU) Valsts pārtikas institūta dati par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, analīzi par nitrītu saturu gaļas produktos, botulisma izplatību un atjaunināts riska novērtējums. |
| --- | --- |

(4)

Ar 2020. gada 6. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos. Savu paziņojumu Dānija pamatoja, iesniedzot informāciju, kurā ietilpst Dānijas Tehniskās universitātes (DTU) Valsts pārtikas institūta dati par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, analīzi par nitrītu saturu gaļas produktos, botulisma izplatību un atjaunināts riska novērtējums.

1.   SAVIENĪBAS TIESĪBU AKTI

1.1.   LESD 114. panta 4. un 6. punkts

LESD 114. panta 4. un 6. punkts

| (5) | LESD 114. panta 4. punktā paredzēts: “Ja pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to atstāšanai spēkā.” |
| --- | --- |

(5)

LESD 114. panta 4. punktā paredzēts: “Ja pēc tam, kad Eiropas Parlaments un Padome, tikai Padome vai Komisija ir noteikusi saskaņošanas pasākumu, kāda dalībvalsts uzskata par vajadzīgu atstāt spēkā savus noteikumus 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai nolūkā aizsargāt vidi vai darba vidi, tā dara Komisijai zināmus šos noteikumus, kā arī pamatojumu to atstāšanai spēkā.”

| (6) | Saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu Komisija sešos mēnešos pēc paziņošanas apstiprina vai noraida attiecīgos valsts noteikumus, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(6)

Saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu Komisija sešos mēnešos pēc paziņošanas apstiprina vai noraida attiecīgos valsts noteikumus, iepriekš pārbaudot, vai tie nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

1.2.   Regula (EK) Nr. 1333/2008

Regula (EK) Nr. 1333/2008

| (7) | Saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem vispārīgajiem principiem pārtikas piedevu var apstiprināt, ja pēc tās pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība, ja tā ir nekaitīga un ja tās izmantošana nemaldina patērētājus. |
| --- | --- |

(7)

Saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem vispārīgajiem principiem pārtikas piedevu var apstiprināt, ja pēc tās pastāv pamatota tehnoloģiska vajadzība, ja tā ir nekaitīga un ja tās izmantošana nemaldina patērētājus.

| (8) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības saraksts ar pārtikas piedevām, ko tās teritorijā atļauts lietot pārtikas produktos, un šo piedevu lietošanas nosacījumi. Pārtikas piedevu statusā tirgū laist un, ievērojot Savienības sarakstā norādītos lietošanas nosacījumus, pārtikas produktos izmantot var tikai Savienības sarakstā iekļautas pārtikas piedevas. |
| --- | --- |

(8)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikumā noteikts Savienības saraksts ar pārtikas piedevām, ko tās teritorijā atļauts lietot pārtikas produktos, un šo piedevu lietošanas nosacījumi. Pārtikas piedevu statusā tirgū laist un, ievērojot Savienības sarakstā norādītos lietošanas nosacījumus, pārtikas produktos izmantot var tikai Savienības sarakstā iekļautas pārtikas piedevas.

| (9) | Nitrītus gaļas produktiem pievieno jau vairākas desmitgades, cita starpā, lai, tos kombinējot ar citiem faktoriem, panāktu gaļas produktu, jo īpaši konservētu (“cured”) gaļas produktu, iekonservēšanu un mikrobioloģisko drošumu, jo nitrīti cita starpā kavē dzīvībai bīstamā botulisma izraisītājas baktērijas Clostridium botulinum vairošanos. Vienlaikus ir atzīts, ka nitrīti gaļas produktos var veicināt nitrozamīnu veidošanos, no kuriem daži savukārt ir atzīti par kancerogēniem. Tādēļ šīs jomas tiesību aktu mērķis ir panākt līdzsvaru starp nitrozamīnu veidošanās risku, ko rada nitrītu pievienošana gaļas produktiem, no vienas puses, un, no otras puses, nitrītu radīto aizsargefektu pret baktēriju, jo īpaši botulisma izraisītāju, vairošanos. |
| --- | --- |

(9)

Nitrītus gaļas produktiem pievieno jau vairākas desmitgades, cita starpā, lai, tos kombinējot ar citiem faktoriem, panāktu gaļas produktu, jo īpaši konservētu (“cured”) gaļas produktu, iekonservēšanu un mikrobioloģisko drošumu, jo nitrīti cita starpā kavē dzīvībai bīstamā botulisma izraisītājas baktērijas Clostridium botulinum vairošanos. Vienlaikus ir atzīts, ka nitrīti gaļas produktos var veicināt nitrozamīnu veidošanos, no kuriem daži savukārt ir atzīti par kancerogēniem. Tādēļ šīs jomas tiesību aktu mērķis ir panākt līdzsvaru starp nitrozamīnu veidošanās risku, ko rada nitrītu pievienošana gaļas produktiem, no vienas puses, un, no otras puses, nitrītu radīto aizsargefektu pret baktēriju, jo īpaši botulisma izraisītāju, vairošanos.

cured

Clostridium botulinum

| (10) | Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 8.3. kategorijā “Gaļas produkti” ir noteikti kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta (E 250) maksimālie daudzumi, ko atļauts pievienot ražošanas laikā. Maksimālais pievienotais daudzums ir 150 mg/kg gaļas produktiem kopumā un 100 mg/kg sterilizētiem gaļas produktiem. Nedaudziem konkrētiem konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus konkrētās dalībvalstīs gatavo pēc tradicionālas metodes, maksimālais daudzums ir 180 mg/kg. |
| --- | --- |

(10)

Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 8.3. kategorijā “Gaļas produkti” ir noteikti kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta (E 250) maksimālie daudzumi, ko atļauts pievienot ražošanas laikā. Maksimālais pievienotais daudzums ir 150 mg/kg gaļas produktiem kopumā un 100 mg/kg sterilizētiem gaļas produktiem. Nedaudziem konkrētiem konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus konkrētās dalībvalstīs gatavo pēc tradicionālas metodes, maksimālais daudzums ir 180 mg/kg.

cured

| (11) | Vispārīgā likuma izņēmums paredzēts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 8.3.4. pārtikas kategorijā “Tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem”, kur norādīti maksimālie atlieku daudzumi attiecībā uz dažiem konkrētiem tradicionāli konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus ražo ar tradicionāliem ražošanas paņēmieniem. Dažādām šādu produktu grupām piemēro maksimālos atlieku daudzumus 50 mg/kg, 100 mg/kg un 175 mg/kg, piemēram, Wiltshire bekonam, tikai apsālot konservētam (cured) bekonam un tiem līdzīgiem produktiem 175 mg/kg, savukārt Wiltshire šķiņķim un tam līdzīgiem produktiem 100 mg/kg. |
| --- | --- |

(11)

Vispārīgā likuma izņēmums paredzēts Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas 8.3.4. pārtikas kategorijā “Tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem”, kur norādīti maksimālie atlieku daudzumi attiecībā uz dažiem konkrētiem tradicionāli konservētiem (cured) gaļas produktiem, kurus ražo ar tradicionāliem ražošanas paņēmieniem. Dažādām šādu produktu grupām piemēro maksimālos atlieku daudzumus 50 mg/kg, 100 mg/kg un 175 mg/kg, piemēram, Wiltshire bekonam, tikai apsālot konservētam (cured) bekonam un tiem līdzīgiem produktiem 175 mg/kg, savukārt Wiltshire šķiņķim un tam līdzīgiem produktiem 100 mg/kg.

cured

cured

Wiltshire

cured

Wiltshire

| (12) | Maksimālie atlieku daudzumi vispārīgajam noteikumam — piemērot maksimālos pievienotos daudzumus — ir izņēmums. Maksimālos daudzumus piemēro tikai konkrētiem produktiem, kurus tradicionāli ražo noteiktās dalībvalstīs un kuriem ražošanas procesa īpatnību dēļ nav iespējams regulēt gaļā absorbētās konservēšanas sāls ievades daudzumu. Lai varētu identificēt “līdzīgus produktus” un noteikt, uz kuriem produktiem attiecināt dažādos maksimāli pieļaujamos daudzumus, regulā ir aprakstīts šo konkrēto produktu ražošanas process. |
| --- | --- |

(12)

Maksimālie atlieku daudzumi vispārīgajam noteikumam — piemērot maksimālos pievienotos daudzumus — ir izņēmums. Maksimālos daudzumus piemēro tikai konkrētiem produktiem, kurus tradicionāli ražo noteiktās dalībvalstīs un kuriem ražošanas procesa īpatnību dēļ nav iespējams regulēt gaļā absorbētās konservēšanas sāls ievades daudzumu. Lai varētu identificēt “līdzīgus produktus” un noteikt, uz kuriem produktiem attiecināt dažādos maksimāli pieļaujamos daudzumus, regulā ir aprakstīts šo konkrēto produktu ražošanas process.

| (13) | Maksimāli pieļaujamie daudzumi, kas patlaban noteikti Regulā (EK) Nr. 1333/2008 un pirms tam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/52/EK (3), pamatojas uz Pārtikas Zinātniskās komitejas (turpmāk “SCF”) 1990. gada (4) un 1995. gada (5) atzinumu, kā arī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “EFSA”) 2003. gada 26. novembra atzinumu (6). Maksimālie pievienošanai atļautie daudzumi atspoguļo šajos zinātniskajos atzinumos minētos diapazonus. Ņemot vērā lielo (konservētu (cured)) gaļas produktu un to ražošanas metožu daudzveidību Savienībā, Savienības likumdevējs atzīst, ka attiecīgo nitrīta daudzumu katram produktam norādīt nav iespējams. |
| --- | --- |

(13)

Maksimāli pieļaujamie daudzumi, kas patlaban noteikti Regulā (EK) Nr. 1333/2008 un pirms tam Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2006/52/EK (3), pamatojas uz Pārtikas Zinātniskās komitejas (turpmāk “SCF”) 1990. gada (4) un 1995. gada (5) atzinumu, kā arī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (turpmāk “EFSA”) 2003. gada 26. novembra atzinumu (6). Maksimālie pievienošanai atļautie daudzumi atspoguļo šajos zinātniskajos atzinumos minētos diapazonus. Ņemot vērā lielo (konservētu (cured)) gaļas produktu un to ražošanas metožu daudzveidību Savienībā, Savienības likumdevējs atzīst, ka attiecīgo nitrīta daudzumu katram produktam norādīt nav iespējams.

3

SCF

4

5

EFSA

6

cured

2.   PAZIŅOTIE VALSTS NOTEIKUMI

| (14) | Valsts noteikumi, ko 2020. gada 6. novembrī paziņojusi Dānija, ir 2018. gada 30. oktobra Rīkojums Nr. 1247 par piedevām pārtikas produktos (BEK nr 1247 af 30.10.2018, Udskriftsdato: 3.9.2020, Miljø- og Fødevarerministeriet). Minētais rīkojums groza 2015. gada 4. septembra Rīkojumu Nr. 1044, kas Komisijai iepriekš paziņots un vērtēts Lēmuma (ES) 2018/702 kontekstā. |
| --- | --- |

(14)

Valsts noteikumi, ko 2020. gada 6. novembrī paziņojusi Dānija, ir 2018. gada 30. oktobra Rīkojums Nr. 1247 par piedevām pārtikas produktos (BEK nr 1247 af 30.10.2018, Udskriftsdato: 3.9.2020, Miljø- og Fødevarerministeriet). Minētais rīkojums groza 2015. gada 4. septembra Rīkojumu Nr. 1044, kas Komisijai iepriekš paziņots un vērtēts Lēmuma (ES) 2018/702 kontekstā.

| (15) | Rīkojums Nr. 1247 paredz, ka nitrītus (E 249–250) gaļas produktos drīkst izmantot, tikai ievērojot tā 3. pielikumā norādītos nosacījumus. Minētajā pielikumā norādītās pārtikas produktu grupas atbilst Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām II pielikuma sarakstā norādītajām pārtikas grupām un aizstāj no tās izrietošos lietojumus:






  Pārtikas produkts | Pievienotais nitrītu daudzums (mg/kg) |
| --- | --- | --- |
| 8.3.1.
  Termiski neapstrādāti gaļas produkti | Kopā 60 mg/kg,
  taču fermentētās salami desās kopā 100 mg/kg. |
| 8.3.2.
  Termiski apstrādāti gaļas produkti | Kopā 60 mg/kg,
  pilnīgi vai daļēji konservētos produktos kopā 150 mg/kg.

  Rullepølse (gaļas ruletes desā) kopā 100 mg/kg.
  Tradicionālajās dāņu kotletēs un aknu pastētē 0 mg/kg. |
| 8.3.4.
  Tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem | Kopā 60 mg/kg,
  taču Wiltshire bekonam līdzīgā bekonā un līdzīgos produktos kopā 150 mg/kg.
  Tradicionāli konservētajā (cured) šķiņķī (spegeskinke) un līdzīgos produktos 150 mg/kg. |

(15)

Rīkojums Nr. 1247 paredz, ka nitrītus (E 249–250) gaļas produktos drīkst izmantot, tikai ievērojot tā 3. pielikumā norādītos nosacījumus. Minētajā pielikumā norādītās pārtikas produktu grupas atbilst Regulas (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām II pielikuma sarakstā norādītajām pārtikas grupām un aizstāj no tās izrietošos lietojumus:

Pārtikas produkts

Pievienotais nitrītu daudzums (mg/kg)

8.3.1.

Termiski neapstrādāti gaļas produkti

Kopā 60 mg/kg,

taču fermentētās salami desās kopā 100 mg/kg.

8.3.2.

Termiski apstrādāti gaļas produkti

Kopā 60 mg/kg,

pilnīgi vai daļēji konservētos produktos kopā 150 mg/kg.

Rullepølse (gaļas ruletes desā) kopā 100 mg/kg.

Rullepølse

Tradicionālajās dāņu kotletēs un aknu pastētē 0 mg/kg.

8.3.4.

Tradicionāli konservēti (cured) gaļas produkti, kam piemēro īpašus nosacījumus attiecībā uz nitrītiem un nitrātiem

cured

Kopā 60 mg/kg,

taču Wiltshire bekonam līdzīgā bekonā un līdzīgos produktos kopā 150 mg/kg.

Wiltshire

Tradicionāli konservētajā (cured) šķiņķī (spegeskinke) un līdzīgos produktos 150 mg/kg.

cured

spegeskinke

| (16) | Tātad daudzu veidu gaļas produktiem piemēro mazāko maksimālo nitrītu (E249 un E250) daudzumu 60 mg/kg, turpretim ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 noteiktās maksimālās robežvērtības ir 100 vai 150 mg/kg. |
| --- | --- |

(16)

Tātad daudzu veidu gaļas produktiem piemēro mazāko maksimālo nitrītu (E249 un E250) daudzumu 60 mg/kg, turpretim ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008 noteiktās maksimālās robežvērtības ir 100 vai 150 mg/kg.

3.   PROCEDŪRA

| (17) | Ar 2020. gada 6. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos. |
| --- | --- |

(17)

Ar 2020. gada 6. novembra vēstuli Dānija Komisijai paziņoja, ka vēlas joprojām piemērot no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 atšķirīgus valsts noteikumus par nitrītu piedevu izmantošanu gaļas produktos.

| (18) | Komisija par šo paziņojumu publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7), lai Dānijas valsts noteikumus un lūgumam sniegto pamatojumu darītu zināmus pārējām ieinteresētajām personām. Ar 2021. gada 13. janvāra vēstuli Komisija par paziņojumu informēja arī citas dalībvalstis un deva tām iespēju 30 dienu laikā par šo jautājumu iesniegt komentārus. Šajā termiņā Komisija saņēma komentārus no Somijas, Latvijas un Maltas.






  — | Somija uzskata, ka Dānija ir spējusi pierādīt priekšrocības, ko valsts noteiktie zemākie nitrītu līmeņi sniedz, aizsargājot sabiedrības veselību no nitrītu un nitrozamīnu uzņemšanas lielos daudzumos, kā arī nodrošinot pienācīgu aizsardzību pret iespējamo Clostridium botulinum augšanu. Somija atsaucas uz darbu, kas patlaban tiek veikts, pārskatot Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktos noteikumus par nitrītiem un nitrātiem, lai samazinātu to pašreizējos maksimālos daudzumus un pievienotu jaunas prasības attiecībā uz atlieku daudzumiem gaļas produktos. Somijai nav informācijas par sūdzībām attiecībā uz Dānijas uzturētajiem valsts nitrītu noteikumiem, piemēram, par sarežģījumiem, kas saistīti ar eksportu. Tādējādi Somija var uz laiku pieņemt Dānijas valsts atkāpi. Tomēr tā būtu jāpārskata vēlākais pēc Savienības tiesību aktu reformas, izmantojot, piemēram, kopēju metodiku, kas jāpiemēro tādu piedevu pārraudzībai, kuras pašlaik tiek izstrādātas. |
| --- | --- | --- |

(18)

Komisija par šo paziņojumu publicēja paziņojumu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (7), lai Dānijas valsts noteikumus un lūgumam sniegto pamatojumu darītu zināmus pārējām ieinteresētajām personām. Ar 2021. gada 13. janvāra vēstuli Komisija par paziņojumu informēja arī citas dalībvalstis un deva tām iespēju 30 dienu laikā par šo jautājumu iesniegt komentārus. Šajā termiņā Komisija saņēma komentārus no Somijas, Latvijas un Maltas.

Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī

7

—

Somija uzskata, ka Dānija ir spējusi pierādīt priekšrocības, ko valsts noteiktie zemākie nitrītu līmeņi sniedz, aizsargājot sabiedrības veselību no nitrītu un nitrozamīnu uzņemšanas lielos daudzumos, kā arī nodrošinot pienācīgu aizsardzību pret iespējamo Clostridium botulinum augšanu. Somija atsaucas uz darbu, kas patlaban tiek veikts, pārskatot Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktos noteikumus par nitrītiem un nitrātiem, lai samazinātu to pašreizējos maksimālos daudzumus un pievienotu jaunas prasības attiecībā uz atlieku daudzumiem gaļas produktos. Somijai nav informācijas par sūdzībām attiecībā uz Dānijas uzturētajiem valsts nitrītu noteikumiem, piemēram, par sarežģījumiem, kas saistīti ar eksportu. Tādējādi Somija var uz laiku pieņemt Dānijas valsts atkāpi. Tomēr tā būtu jāpārskata vēlākais pēc Savienības tiesību aktu reformas, izmantojot, piemēram, kopēju metodiku, kas jāpiemēro tādu piedevu pārraudzībai, kuras pašlaik tiek izstrādātas.

Clostridium botulinum

| — | Latvija var atbalstīt Dānijas lūgumu, ņemot vērā sniegtos argumentus un to, ka jau vairākus gadus ir spēkā valsts noteikumi, kas nosaka stingrākas prasības nitrītu izmantošanai gaļas produktos, un ka Latvijas ražotājiem eksportētājiem pret to nav bijis iebildumu. |
| --- | --- |

—

Latvija var atbalstīt Dānijas lūgumu, ņemot vērā sniegtos argumentus un to, ka jau vairākus gadus ir spēkā valsts noteikumi, kas nosaka stingrākas prasības nitrītu izmantošanai gaļas produktos, un ka Latvijas ražotājiem eksportētājiem pret to nav bijis iebildumu.

| — | Maltai, raugoties no veselības viedokļa vai riska novērtējuma viedokļa, pret Dānijas noteiktajiem zemākajiem nitrītu līmeņiem nav iebildumu. |
| --- | --- |

—

Maltai, raugoties no veselības viedokļa vai riska novērtējuma viedokļa, pret Dānijas noteiktajiem zemākajiem nitrītu līmeņiem nav iebildumu.

4.   NITRĪTU ATKĀRTOTA NOVĒRTĒŠANA

| (19) | Komisijas Regula (ES) Nr. 257/2010 (8) prasīja, lai EFSA atkārtoti novērtētu, cik kaitīgi kālija nitrīts (E 249) un nātrija nitrīts (E 250) ir kā pārtikas piedevas. Šīs atkārtotās novērtēšanas vajadzībām EFSA pārbaudīja SCF un savus agrākos atzinumus, sākotnējo dokumentāciju, ieinteresēto tirgus dalībnieku un jebkuru citu ieinteresēto personu iesniegtos datus un datus, ko darījušas pieejamas Komisija un dalībvalstis, kā arī apzināja jebkādu būtisku literatūru, kura publicēta kopš katras pārtikas piedevas pēdējā novērtējuma. |
| --- | --- |

(19)

Komisijas Regula (ES) Nr. 257/2010 (8) prasīja, lai EFSA atkārtoti novērtētu, cik kaitīgi kālija nitrīts (E 249) un nātrija nitrīts (E 250) ir kā pārtikas piedevas. Šīs atkārtotās novērtēšanas vajadzībām EFSA pārbaudīja SCF un savus agrākos atzinumus, sākotnējo dokumentāciju, ieinteresēto tirgus dalībnieku un jebkuru citu ieinteresēto personu iesniegtos datus un datus, ko darījušas pieejamas Komisija un dalībvalstis, kā arī apzināja jebkādu būtisku literatūru, kura publicēta kopš katras pārtikas piedevas pēdējā novērtējuma.

8

EFSA

EFSA

SCF

| (20) | Aģentūrai EFSA tika iesniegti dati par gaļas produktu patēriņu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos, ko Dānija sniedza, pamatojot savu iepriekšējo paziņojumu (9), lūdzot tos ņemt vērā atkārtotajā nekaitīguma novērtēšanā. |
| --- | --- |

(20)

Aģentūrai EFSA tika iesniegti dati par gaļas produktu patēriņu, eksponētību nitrītiem, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos, ko Dānija sniedza, pamatojot savu iepriekšējo paziņojumu (9), lūdzot tos ņemt vērā atkārtotajā nekaitīguma novērtēšanā.

EFSA

9

| (21) | EFSA2017. gada 15. jūnijā sniedza zinātnisku atzinumu par kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta (E 250) atkārtotu novērtēšanu (10). EFSA par pieļaujamo diennakts devu (PDD) noteica 0,07 mg nitrīta jonu uz kg ķermeņa svara dienā un ir aplēsusi, ka eksponētība nitrītam, kuru rada tā lietošana par pārtikas piedevu, nevienā lietotāju grupā nepārsniedz šo PDD, izņemot bērnus, kur vērojama neliela pārsniegšana augstākajā procentilē. Ja ņem vērā visus nitrīta uztureksponētības avotus kopā (pārtikas piedevas, dabisku klātbūtni un piesārņojumu), tad vidējas eksponētības gadījumā PDD tiktu pārsniegta zīdaiņiem, maziem bērniem un bērniem, bet vislielākās eksponētības gadījumā – visās vecuma grupās. Par pārtikas piedevām izmantoti nitrīti bija aptuveni 17 % (diapazonā 1,5–36,0 %) no kopējās ekspozīcijas. |
| --- | --- |

(21)

EFSA2017. gada 15. jūnijā sniedza zinātnisku atzinumu par kālija nitrīta (E 249) un nātrija nitrīta (E 250) atkārtotu novērtēšanu (10). EFSA par pieļaujamo diennakts devu (PDD) noteica 0,07 mg nitrīta jonu uz kg ķermeņa svara dienā un ir aplēsusi, ka eksponētība nitrītam, kuru rada tā lietošana par pārtikas piedevu, nevienā lietotāju grupā nepārsniedz šo PDD, izņemot bērnus, kur vērojama neliela pārsniegšana augstākajā procentilē. Ja ņem vērā visus nitrīta uztureksponētības avotus kopā (pārtikas piedevas, dabisku klātbūtni un piesārņojumu), tad vidējas eksponētības gadījumā PDD tiktu pārsniegta zīdaiņiem, maziem bērniem un bērniem, bet vislielākās eksponētības gadījumā – visās vecuma grupās. Par pārtikas piedevām izmantoti nitrīti bija aptuveni 17 % (diapazonā 1,5–36,0 %) no kopējās ekspozīcijas.

EFSA

10

EFSA

| (22) | EFSA turklāt secināja, ka eksponētība endogēniem nitrozamīniem nerada lielas bažas. Ņemot vērā eksponētību eksogēniem nitrozamīniem un balstoties uz rezultātiem, kas gūti sistemātiskā pārskatīšanā, kuras nolūks bija novērtēt sakarību starp nitrīta pievienošanu gaļas produktiem un dažu lielas toksikoloģiskas bažas raisošu gaistošu nitrozamīnu veidošanos, EFSA secināja, ka N-nitrozosavienojumus, kas radušies no likumīgi atļautā daudzumā pievienota nitrīta, nav iespējams skaidri atšķirt no tādiem, kas pārtikas matricē jau radušies bez nitrīta pievienošanas. Tāpēc EFSA ņēma vērā vispārējo ekspozīciju, lai gan šāda ekspozīcija rodas ne tikai no nitrīta kā pārtikas piedevas izmantošanas. EFSA uzskatīja, ka zināmas bažas raisa visu vecuma grupu iedzīvotāju (izņemot gados vecākus cilvēkus) vispārējā eksponētība eksogēniem nitrozamīniem. |
| --- | --- |

(22)

EFSA turklāt secināja, ka eksponētība endogēniem nitrozamīniem nerada lielas bažas. Ņemot vērā eksponētību eksogēniem nitrozamīniem un balstoties uz rezultātiem, kas gūti sistemātiskā pārskatīšanā, kuras nolūks bija novērtēt sakarību starp nitrīta pievienošanu gaļas produktiem un dažu lielas toksikoloģiskas bažas raisošu gaistošu nitrozamīnu veidošanos, EFSA secināja, ka N-nitrozosavienojumus, kas radušies no likumīgi atļautā daudzumā pievienota nitrīta, nav iespējams skaidri atšķirt no tādiem, kas pārtikas matricē jau radušies bez nitrīta pievienošanas. Tāpēc EFSA ņēma vērā vispārējo ekspozīciju, lai gan šāda ekspozīcija rodas ne tikai no nitrīta kā pārtikas piedevas izmantošanas. EFSA uzskatīja, ka zināmas bažas raisa visu vecuma grupu iedzīvotāju (izņemot gados vecākus cilvēkus) vispārējā eksponētība eksogēniem nitrozamīniem.

EFSA

EFSA

N

EFSA

EFSA

| (23) | Visbeidzot, EFSA apstiprināja pierādījumus par N-nitrozodimetilamīna priekšformu saikni ar kolorektālo vēzi un dažus pierādījumus par uztura nitrītu saikni ar kuņģa vēzi un pārstrādātā gaļā esošu nitrītu un nitrātu kombinācijas saikni ar kolorektālo vēzi. |
| --- | --- |

(23)

Visbeidzot, EFSA apstiprināja pierādījumus par N-nitrozodimetilamīna priekšformu saikni ar kolorektālo vēzi un dažus pierādījumus par uztura nitrītu saikni ar kuņģa vēzi un pārstrādātā gaļā esošu nitrītu un nitrātu kombinācijas saikni ar kolorektālo vēzi.

EFSA

N

5.   KOMISIJAS VEIKTĀ PĀRRAUDZĪBA

| (24) | 2014. gadā Komisija pabeidza teorētisku pētījumu, kura mērķis bija pārraudzīt Savienības nitrītu noteikumu īstenošanu dalībvalstīs. Pētījuma pamatā bija atbildes uz visām dalībvalstīm iesniegtu anketu. Tas atklāja, ka nesterilizētiem gaļas produktiem ar dažiem izņēmumiem nitrītus parasti pievieno daudzumā, kas nesasniedz Savienībā atļauto maksimālo daudzumu, taču pārsniedz Dānijas līmeņus. Ziņojumā Komisija secināja, ka jāturpina pētīt spēkā esošo maksimālo nitrītu daudzumu pārskatīšanas iespēju. |
| --- | --- |

(24)

2014. gadā Komisija pabeidza teorētisku pētījumu, kura mērķis bija pārraudzīt Savienības nitrītu noteikumu īstenošanu dalībvalstīs. Pētījuma pamatā bija atbildes uz visām dalībvalstīm iesniegtu anketu. Tas atklāja, ka nesterilizētiem gaļas produktiem ar dažiem izņēmumiem nitrītus parasti pievieno daudzumā, kas nesasniedz Savienībā atļauto maksimālo daudzumu, taču pārsniedz Dānijas līmeņus. Ziņojumā Komisija secināja, ka jāturpina pētīt spēkā esošo maksimālo nitrītu daudzumu pārskatīšanas iespēju.

| (25) | Tāpēc Komisija sāka ad hoc pētījumu par nitrītu izmantošanu nozarē dažādu kategoriju gaļas produktiem. Šis 2016. gadā pabeigtais pētījums arī secināja, ka maksimālos nitrītu daudzumus, kas patlaban atļauti Savienības tiesību aktos, ir iespējams pārskatīt. |
| --- | --- |

(25)

Tāpēc Komisija sāka ad hoc pētījumu par nitrītu izmantošanu nozarē dažādu kategoriju gaļas produktiem. Šis 2016. gadā pabeigtais pētījums arī secināja, ka maksimālos nitrītu daudzumus, kas patlaban atļauti Savienības tiesību aktos, ir iespējams pārskatīt.

ad hoc

| (26) | Kopsakarā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikto maksimālo nitrītu daudzumu potenciālu pārskatīšanu Komisijai jāņem vērā kopā ar dalībvalstīm veiktā teorētiskā pētījuma secinājumi, ad hoc pētījums par nitrītu izmantošanu nozarē, EFSA veiktā atkārtotā novērtēšana un Dānijas iesniegtie dati. Šis pārskats par nitrītu maksimālajiem daudzumiem pašlaik tiek apspriests ar dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(26)

Kopsakarā ar Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikto maksimālo nitrītu daudzumu potenciālu pārskatīšanu Komisijai jāņem vērā kopā ar dalībvalstīm veiktā teorētiskā pētījuma secinājumi, ad hoc pētījums par nitrītu izmantošanu nozarē, EFSA veiktā atkārtotā novērtēšana un Dānijas iesniegtie dati. Šis pārskats par nitrītu maksimālajiem daudzumiem pašlaik tiek apspriests ar dalībvalstīm.

ad hoc

EFSA

II.   NOVĒRTĒJUMS

NOVĒRTĒJUMS

1.   PIEŅEMAMĪBA

| (27) | Saskaņā ar LESD 114. panta 4. un 6. punktu pēc tam, kad pieņemts saskaņošanas pasākums, dalībvalsts LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai vides vai darba vides aizsargāšanas labad drīkst atstāt spēkā savus stingrākos valsts noteikumus, ja vien tā šos noteikumus dara Komisijai zināmus un ja Komisija minētos pasākumus apstiprina. |
| --- | --- |

(27)

Saskaņā ar LESD 114. panta 4. un 6. punktu pēc tam, kad pieņemts saskaņošanas pasākums, dalībvalsts LESD 36. pantā minēto būtisko iemeslu dēļ vai vides vai darba vides aizsargāšanas labad drīkst atstāt spēkā savus stingrākos valsts noteikumus, ja vien tā šos noteikumus dara Komisijai zināmus un ja Komisija minētos pasākumus apstiprina.

| (28) | Dānijas paziņojums attiecas uz valsts noteikumiem, kas attiecībā uz kālija nitrītu (E 249) un nātrija nitrītu (E 250) atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas noteikumiem. Spēkā esošie Dānijas noteikumi būtībā bija spēkā jau laikā, kad Savienības noteikumi sākotnēji tika noteikti ar Direktīvu 2006/52/EK. |
| --- | --- |

(28)

Dānijas paziņojums attiecas uz valsts noteikumiem, kas attiecībā uz kālija nitrītu (E 249) un nātrija nitrītu (E 250) atkāpjas no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 II pielikuma E daļas noteikumiem. Spēkā esošie Dānijas noteikumi būtībā bija spēkā jau laikā, kad Savienības noteikumi sākotnēji tika noteikti ar Direktīvu 2006/52/EK.

| (29) | Dānijas Rīkojums Nr. 1247 atļauj nitrītus gaļas produktiem pievienot, tikai nepārsniedzot konkrētus pievienotus daudzumus. Atkarībā no konkrētajiem produktiem šie maksimālie daudzumi ir 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg vai 150 mg/kg, un noteiktiem produktiem tie ir mazāki par Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem daudzumiem. Turklāt atšķirībā no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 Dānijas noteikumi neparedz nekādus tādus izņēmumus no principa, pēc kura attiecībā uz nitrītiem nosaka maksimālos pievienotos daudzumus, kas neļautu tirgū laist noteiktus tradicionāli ražotus gaļas produktus no citām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(29)

Dānijas Rīkojums Nr. 1247 atļauj nitrītus gaļas produktiem pievienot, tikai nepārsniedzot konkrētus pievienotus daudzumus. Atkarībā no konkrētajiem produktiem šie maksimālie daudzumi ir 0 mg/kg, 60 mg/kg, 100 mg/kg vai 150 mg/kg, un noteiktiem produktiem tie ir mazāki par Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteiktajiem daudzumiem. Turklāt atšķirībā no Regulas (EK) Nr. 1333/2008 Dānijas noteikumi neparedz nekādus tādus izņēmumus no principa, pēc kura attiecībā uz nitrītiem nosaka maksimālos pievienotos daudzumus, kas neļautu tirgū laist noteiktus tradicionāli ražotus gaļas produktus no citām dalībvalstīm.

| (30) | Tāpēc Dānijas noteikumi ir stingrāki par Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumiem, jo vairākiem produktu veidiem tie nosaka mazākus maksimālos pievienotos daudzumus (bieži vien 60 mg/kg), turklāt neļauj noteiktus tradicionālus gaļas produktus tirgū laist uz maksimālo atlieku daudzumu pamata. |
| --- | --- |

(30)

Tāpēc Dānijas noteikumi ir stingrāki par Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumiem, jo vairākiem produktu veidiem tie nosaka mazākus maksimālos pievienotos daudzumus (bieži vien 60 mg/kg), turklāt neļauj noteiktus tradicionālus gaļas produktus tirgū laist uz maksimālo atlieku daudzumu pamata.

| (31) | Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņojumam tika pievienots apraksts ar pamatojumu, kas saistīts ar vienu vai vairākiem LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, šajā gadījumā — aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību. Dānijas Vides un pārtikas ministrijas 2020. gada 3. aprīļa memorands un atjaunināts riska novērtējums, ko sniedzis DTU Dānijas Valsts pārtikas institūts, piedāvā papildu informāciju par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem un analīzi par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos. |
| --- | --- |

(31)

Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņojumam tika pievienots apraksts ar pamatojumu, kas saistīts ar vienu vai vairākiem LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, šajā gadījumā — aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību. Dānijas Vides un pārtikas ministrijas 2020. gada 3. aprīļa memorands un atjaunināts riska novērtējums, ko sniedzis DTU Dānijas Valsts pārtikas institūts, piedāvā papildu informāciju par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem un analīzi par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos, botulisma izplatību un nitrozamīnu veidošanos pārstrādātos gaļas produktos.

| (32) | Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Dānijas iesniegtais pieteikums uz atļauju saglabāt spēkā valsts noteikumus attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos atbilst LESD 114. panta 4. punktam. |
| --- | --- |

(32)

Ņemot vērā iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka Dānijas iesniegtais pieteikums uz atļauju saglabāt spēkā valsts noteikumus attiecībā uz nitrītu izmantošanu gaļas produktos atbilst LESD 114. panta 4. punktam.

2.   IEGUVUMU NOVĒRTĒJUMS

| (33) | Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu un 6. punkta pirmo daļu Komisijai ir jāpārliecinās, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dod iespēju dalībvalstij atstāt spēkā savus noteikumus, kuri atkāpjas no minētajā pantā paredzētā Savienības saskaņošanas pasākuma. |
| --- | --- |

(33)

Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu un 6. punkta pirmo daļu Komisijai ir jāpārliecinās, ka ir izpildīti visi nosacījumi, kas dod iespēju dalībvalstij atstāt spēkā savus noteikumus, kuri atkāpjas no minētajā pantā paredzētā Savienības saskaņošanas pasākuma.

| (34) | Konkrētāk, Komisijai jānovērtē, vai valsts noteikumi ir pamatojami ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, vai tiem ir sakars ar vides vai darba vides aizsardzību un vai tie paredz tikai tādus pasākumus, kas vajadzīgi likumīgā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu tai jāverificē, vai valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un vai tie nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai. |
| --- | --- |

(34)

Konkrētāk, Komisijai jānovērtē, vai valsts noteikumi ir pamatojami ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem, vai tiem ir sakars ar vides vai darba vides aizsardzību un vai tie paredz tikai tādus pasākumus, kas vajadzīgi likumīgā mērķa sasniegšanai. Turklāt, ja Komisija uzskata, ka valsts noteikumi atbilst iepriekš minētajiem nosacījumiem, saskaņā ar LESD 114. panta 6. punktu tai jāverificē, vai valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis vai slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm un vai tie nerada šķēršļus iekšējā tirgus darbībai.

| (35) | Jānorāda, ka, ņemot vērā LESD 114. panta 6. punktā noteikto termiņu, Komisijai, pārbaudot, vai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, jāievēro pamatojums, ko paziņojumā sniegusi dalībvalsts. Pierādīšanas pienākums piekrīt dalībvalstij, kura iesniegusi lūgumu saglabāt valsts pasākumus. |
| --- | --- |

(35)

Jānorāda, ka, ņemot vērā LESD 114. panta 6. punktā noteikto termiņu, Komisijai, pārbaudot, vai saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu paziņotie valsts pasākumi ir pamatoti, jāievēro pamatojums, ko paziņojumā sniegusi dalībvalsts. Pierādīšanas pienākums piekrīt dalībvalstij, kura iesniegusi lūgumu saglabāt valsts pasākumus.

| (36) | Tomēr, ja Komisijai ir informācija, kuras dēļ varētu rasties vajadzība pārskatīt Savienības saskaņošanas pasākumu, no kura atkāpjas paziņotie valsts noteikumi, tā var šo informāciju ņemt vērā paziņoto valsts noteikumu vērtēšanā. |
| --- | --- |

(36)

Tomēr, ja Komisijai ir informācija, kuras dēļ varētu rasties vajadzība pārskatīt Savienības saskaņošanas pasākumu, no kura atkāpjas paziņotie valsts noteikumi, tā var šo informāciju ņemt vērā paziņoto valsts noteikumu vērtēšanā.

2.1.   Dānijas nostāja

Dānijas nostāja

| (37) | Dānija apgalvo, ka tās valsts noteikumi nodrošina augstāku cilvēka veselības un dzīvības aizsardzības līmeni, jo tajos attiecībā uz nitrītiem noteikti mazāki maksimālie pievienotie daudzumi, nekā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1333/2008, un tie neļauj laist tirgū tradicionālus gaļas produktus, attiecībā uz kuriem nav iespējams noteikt ievades daudzumus. Dānija norāda, ka tās normas noteiktas, pilnīgi ievērojot SCF 1990. gada un 1995. gada atzinumu, un uzskata, ka šīs normas attaisno arī EFSA2003. gada 26. novembra atzinums un novērtējums, ko Dānija sniegusi par pašu jaunāko EFSA2017. gada 15. jūnija paziņojumu. |
| --- | --- |

(37)

Dānija apgalvo, ka tās valsts noteikumi nodrošina augstāku cilvēka veselības un dzīvības aizsardzības līmeni, jo tajos attiecībā uz nitrītiem noteikti mazāki maksimālie pievienotie daudzumi, nekā paredzēts Regulā (EK) Nr. 1333/2008, un tie neļauj laist tirgū tradicionālus gaļas produktus, attiecībā uz kuriem nav iespējams noteikt ievades daudzumus. Dānija norāda, ka tās normas noteiktas, pilnīgi ievērojot SCF 1990. gada un 1995. gada atzinumu, un uzskata, ka šīs normas attaisno arī EFSA2003. gada 26. novembra atzinums un novērtējums, ko Dānija sniegusi par pašu jaunāko EFSA2017. gada 15. jūnija paziņojumu.

SCF

EFSA

EFSA

| (38) | Dānija uzskata, ka kopumā zinātniskais novērtējums pierāda, ka a) nitrītu un nitrātu lietojums būtu iespējami jāsamazina, izmantojot diferencētus daudzumus, kas atbilst ar dažādiem produktiem saistītajām tehniskajām vajadzībām, b) nitrītu un nitrātu lietošanā būtu jāreglamentē pievienotie daudzumi, nevis atlieku daudzumi un c) nepieciešamo iekonservēšanu var panākt, izmantojot EFSA (2003) ieteiktos daudzumus. Šajā ziņā Dānija uzskata, ka tās valsts noteikumi sistemātiski atbilst minētajiem ieteikumiem, savukārt Regula (EK) Nr. 1333/2008 tieši attiecībā uz nitrītiem neatbilst. |
| --- | --- |

(38)

Dānija uzskata, ka kopumā zinātniskais novērtējums pierāda, ka a) nitrītu un nitrātu lietojums būtu iespējami jāsamazina, izmantojot diferencētus daudzumus, kas atbilst ar dažādiem produktiem saistītajām tehniskajām vajadzībām, b) nitrītu un nitrātu lietošanā būtu jāreglamentē pievienotie daudzumi, nevis atlieku daudzumi un c) nepieciešamo iekonservēšanu var panākt, izmantojot EFSA (2003) ieteiktos daudzumus. Šajā ziņā Dānija uzskata, ka tās valsts noteikumi sistemātiski atbilst minētajiem ieteikumiem, savukārt Regula (EK) Nr. 1333/2008 tieši attiecībā uz nitrītiem neatbilst.

EFSA

| (39) | Dānija vērtē, ka bažas par nitrītu lietošanu daudzumos, kas atļauti ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008, visvairāk saistās ar palielināto nitrozamīnu veidošanās risku. Pretēji nesenajam EFSA atzinumam Dānija uzskata, ka gan gaistošu, gan negaistošu nitrozamīnu veidošanās ir atkarīga no pievienoto nitrītu daudzuma, savukārt EFSA šādu saikni konstatē tikai attiecībā uz pēdējo minēto. Tā apgalvo, ka ir zinātniski pierādīts, ka daudzi gaistošie nitrozamīni ir kancerogēni un genotoksiski, un jaunākie epidemioloģiskie pētījumi min saikni starp gaļas produktu patēriņu un dažādu vēža formu attīstību. Tā uzskata, ka tas palīdz pamatot ierobežojumus nitrītu izmantošanā par piedevām. Dānija arī norāda, ka, lai gan jaunākās aplēses par Dānijas iedzīvotāju uzņemtajām devām liecina, ka no pārstrādātas gaļas uzņemtais nitrītu daudzums ir krietni mazāks par PDD, saskaņā ar EFSA atzinumu ievērojamai daļai Dānijas iedzīvotāju kopējā ar uzturu uzņemtā deva Dānijā pārsniedz PDD. Dānija uzskata, ka tas ir arī arguments, lai apstiprinātu nitrīta kā pārtikas piedevas ierobežotu izmantošanu. |
| --- | --- |

(39)

Dānija vērtē, ka bažas par nitrītu lietošanu daudzumos, kas atļauti ar Regulu (EK) Nr. 1333/2008, visvairāk saistās ar palielināto nitrozamīnu veidošanās risku. Pretēji nesenajam EFSA atzinumam Dānija uzskata, ka gan gaistošu, gan negaistošu nitrozamīnu veidošanās ir atkarīga no pievienoto nitrītu daudzuma, savukārt EFSA šādu saikni konstatē tikai attiecībā uz pēdējo minēto. Tā apgalvo, ka ir zinātniski pierādīts, ka daudzi gaistošie nitrozamīni ir kancerogēni un genotoksiski, un jaunākie epidemioloģiskie pētījumi min saikni starp gaļas produktu patēriņu un dažādu vēža formu attīstību. Tā uzskata, ka tas palīdz pamatot ierobežojumus nitrītu izmantošanā par piedevām. Dānija arī norāda, ka, lai gan jaunākās aplēses par Dānijas iedzīvotāju uzņemtajām devām liecina, ka no pārstrādātas gaļas uzņemtais nitrītu daudzums ir krietni mazāks par PDD, saskaņā ar EFSA atzinumu ievērojamai daļai Dānijas iedzīvotāju kopējā ar uzturu uzņemtā deva Dānijā pārsniedz PDD. Dānija uzskata, ka tas ir arī arguments, lai apstiprinātu nitrīta kā pārtikas piedevas ierobežotu izmantošanu.

EFSA

EFSA

EFSA

| (40) | Dānija arī uzsver, ka tās valsts noteikumi ir tikuši piemēroti daudzus gadus un ka to dēļ nekad nav radušās problēmas ar attiecīgo produktu iekonservēšanu. Turklāt Dānijā, salīdzinot ar citām ES dalībvalstīm, botulisms ir relatīvi rets un kopš 1980. gada nav reģistrēts neviens saslimšanas gadījums, ko būtu izraisījusi gaļas produktu lietošana uzturā. Dānija norāda, ka kopš 2006. gada valstī nav reģistrēts neviens botulisma gadījums. Tādējādi joprojām tiek uzskatīts, ka Dānijas noteikumi par nitrītu izmantošanu gaļas produktos nodrošina visaptverošu aizsardzību pret saindēšanos ar pārtiku. |
| --- | --- |

(40)

Dānija arī uzsver, ka tās valsts noteikumi ir tikuši piemēroti daudzus gadus un ka to dēļ nekad nav radušās problēmas ar attiecīgo produktu iekonservēšanu. Turklāt Dānijā, salīdzinot ar citām ES dalībvalstīm, botulisms ir relatīvi rets un kopš 1980. gada nav reģistrēts neviens saslimšanas gadījums, ko būtu izraisījusi gaļas produktu lietošana uzturā. Dānija norāda, ka kopš 2006. gada valstī nav reģistrēts neviens botulisma gadījums. Tādējādi joprojām tiek uzskatīts, ka Dānijas noteikumi par nitrītu izmantošanu gaļas produktos nodrošina visaptverošu aizsardzību pret saindēšanos ar pārtiku.

| (41) | Dānijas Vides un pārtikas ministrijas 2020. gada 3. aprīļa memorands sniedz papildu datus par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, kā arī analīzi par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos. |
| --- | --- |

(41)

Dānijas Vides un pārtikas ministrijas 2020. gada 3. aprīļa memorands sniedz papildu datus par gaļas produktu patēriņu un importu, eksponētību nitrītiem, kā arī analīzi par nitrītiem Dānijas tirgū pieejamajos gaļas produktos.

| (42) | Saskaņā ar Dānijas iestāžu sniegto informāciju jaunākie dati, kas ietverti minētajā memorandā, liecina, ka patēriņa modeļi nav būtiski mainījušies. Gaļas produktu patēriņš nepalielinās un saglabājas stabils. No gaļas produktiem, kuriem var pievienot nitrītus, lielākā daļa patēriņa attiecas uz produktiem, uz kuriem attiecas zemā robežvērtība 60 mg/kg. |
| --- | --- |

(42)

Saskaņā ar Dānijas iestāžu sniegto informāciju jaunākie dati, kas ietverti minētajā memorandā, liecina, ka patēriņa modeļi nav būtiski mainījušies. Gaļas produktu patēriņš nepalielinās un saglabājas stabils. No gaļas produktiem, kuriem var pievienot nitrītus, lielākā daļa patēriņa attiecas uz produktiem, uz kuriem attiecas zemā robežvērtība 60 mg/kg.

| (43) | Attiecībā uz tirdzniecību Dānija secina, ka īpašo Dānijas noteikumu uzturēšana nav nelabvēlīgi ietekmējusi atsevišķo produktu importu no citām dalībvalstīm, parādot, ka kopējais importa apjoms no 2017. gada līdz 2019. gadam ir audzis par apmēram 4 %. Pamatojoties uz nitrītu analīzi gaļas produktos, Dānija norāda, ka kopumā tiek ievērotas pašreizējās ierobežojošākās Dānijas robežvērtības, tostarp nitrītu izmantošana sālījumā konservētos gaļas produktos mazumtirdzniecības miesniekiem, kuru pārraudzību Komisija pieprasīja Lēmumā (ES) 2018/702. |
| --- | --- |

(43)

Attiecībā uz tirdzniecību Dānija secina, ka īpašo Dānijas noteikumu uzturēšana nav nelabvēlīgi ietekmējusi atsevišķo produktu importu no citām dalībvalstīm, parādot, ka kopējais importa apjoms no 2017. gada līdz 2019. gadam ir audzis par apmēram 4 %. Pamatojoties uz nitrītu analīzi gaļas produktos, Dānija norāda, ka kopumā tiek ievērotas pašreizējās ierobežojošākās Dānijas robežvērtības, tostarp nitrītu izmantošana sālījumā konservētos gaļas produktos mazumtirdzniecības miesniekiem, kuru pārraudzību Komisija pieprasīja Lēmumā (ES) 2018/702.

| (44) | Tāpēc Dānija uzskata par likumīgu saglabāt tādus valsts noteikumus par nitrītu izmantošanu gaļas produktos, kas ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 1333/2008 prasības. Pēc Dānijas ieskata, tās saskaņā ar Lēmumu (ES) 2018/702 veiktā pārraudzība liecina, ka iepriekš vērā ņemtie veselības apsvērumi joprojām ir svarīgi. Visbeidzot, tā apgalvo, ka pieejamie dati liecina, ka Dānijas noteikumi nav šķērslis attiecīgo produktu tirdzniecībai. |
| --- | --- |

(44)

Tāpēc Dānija uzskata par likumīgu saglabāt tādus valsts noteikumus par nitrītu izmantošanu gaļas produktos, kas ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 1333/2008 prasības. Pēc Dānijas ieskata, tās saskaņā ar Lēmumu (ES) 2018/702 veiktā pārraudzība liecina, ka iepriekš vērā ņemtie veselības apsvērumi joprojām ir svarīgi. Visbeidzot, tā apgalvo, ka pieejamie dati liecina, ka Dānijas noteikumi nav šķērslis attiecīgo produktu tirdzniecībai.

2.2.   Dānijas nostājas izvērtējums

Dānijas nostājas izvērtējums

2.2.1.   Pamatojums saskaņā ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem

Pamatojums saskaņā ar LESD 36. pantā minētajiem būtiskajiem iemesliem

| (45) | Dānijas valsts noteikumu mērķis ir salīdzinājumā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 paredzētajiem maksimālajiem daudzumiem augstākā līmenī panākt cilvēka veselības un dzīvības aizsardzību pret eksponētību nitrītiem un iespējamo nitrozamīnu veidošanos gaļas produktos, noteiktiem gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos pievienotos nitrīta daudzumus un neļaujot laist tirgū produktus, kuriem var noteikt tikai maksimālos atlieku daudzumus. |
| --- | --- |

(45)

Dānijas valsts noteikumu mērķis ir salīdzinājumā ar Regulā (EK) Nr. 1333/2008 paredzētajiem maksimālajiem daudzumiem augstākā līmenī panākt cilvēka veselības un dzīvības aizsardzību pret eksponētību nitrītiem un iespējamo nitrozamīnu veidošanos gaļas produktos, noteiktiem gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos pievienotos nitrīta daudzumus un neļaujot laist tirgū produktus, kuriem var noteikt tikai maksimālos atlieku daudzumus.

| (46) | Vērtējot, vai Dānijas valsts noteikumi tiešām ir pietiekami un nepieciešami šā mērķa sasniegšanai, jāņem vērā vairāki faktori. Proti, ir jāpanāk līdzsvars starp diviem veselības riskiem, no kuriem viens ir nitrozamīnu klātbūtne gaļas produktos un otrs — gaļas produktu mikrobioloģiskais drošums. Mikrobioloģiskais drošums ir ne tikai vienkārša tehnoloģiska vajadzība, bet arī ļoti svarīgs veselības aspekts. Lai gan ir atzīts, ka nitrītu daudzums gaļas produktos ir jāierobežo, mazāks nitrītu daudzums gaļā nenozīmē, ka automātiski paaugstināsies cilvēku veselības aizsardzība. Vispiemērotākais nitrītu daudzums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kuri ir apstiprināti attiecīgajos SCF un EFSA atzinumos, piemēram, sāls pievienošana, mitrums, pH, produkta glabāšanas laiks, higiēna, temperatūras regulācija u. c. |
| --- | --- |

(46)

Vērtējot, vai Dānijas valsts noteikumi tiešām ir pietiekami un nepieciešami šā mērķa sasniegšanai, jāņem vērā vairāki faktori. Proti, ir jāpanāk līdzsvars starp diviem veselības riskiem, no kuriem viens ir nitrozamīnu klātbūtne gaļas produktos un otrs — gaļas produktu mikrobioloģiskais drošums. Mikrobioloģiskais drošums ir ne tikai vienkārša tehnoloģiska vajadzība, bet arī ļoti svarīgs veselības aspekts. Lai gan ir atzīts, ka nitrītu daudzums gaļas produktos ir jāierobežo, mazāks nitrītu daudzums gaļā nenozīmē, ka automātiski paaugstināsies cilvēku veselības aizsardzība. Vispiemērotākais nitrītu daudzums ir atkarīgs no vairākiem faktoriem, kuri ir apstiprināti attiecīgajos SCF un EFSA atzinumos, piemēram, sāls pievienošana, mitrums, pH, produkta glabāšanas laiks, higiēna, temperatūras regulācija u. c.

SCF

EFSA

| (47) | Komisijai jāizvērtē Dānijas likumdevēju konkrētā izvēle un pieredze, kas gūta, piemērojot šos noteikumus, kuri ir jau ilgi bijuši spēkā. Ņemot vērā Dānijas iesniegtos rādītājus par saindēšanos ar pārtiku un jo īpaši par botulisma gadījumiem, Dānija ir pierādījusi, ka, piemērojot savus valsts noteikumus, tai līdz šim izdevies gūt apmierinošus rezultātus. Kopumā šie dati liecina, ka ar Dānijas tiesību aktos norādītajiem maksimālajiem daudzumiem ir pieticis, lai nodrošinātu Dānijā pašlaik ražoto gaļas produktu un pašlaik izmantoto ražošanas metožu mikrobioloģisko drošumu. |
| --- | --- |

(47)

Komisijai jāizvērtē Dānijas likumdevēju konkrētā izvēle un pieredze, kas gūta, piemērojot šos noteikumus, kuri ir jau ilgi bijuši spēkā. Ņemot vērā Dānijas iesniegtos rādītājus par saindēšanos ar pārtiku un jo īpaši par botulisma gadījumiem, Dānija ir pierādījusi, ka, piemērojot savus valsts noteikumus, tai līdz šim izdevies gūt apmierinošus rezultātus. Kopumā šie dati liecina, ka ar Dānijas tiesību aktos norādītajiem maksimālajiem daudzumiem ir pieticis, lai nodrošinātu Dānijā pašlaik ražoto gaļas produktu un pašlaik izmantoto ražošanas metožu mikrobioloģisko drošumu.

| (48) | Komisija norāda, ka Dānijas noteikumi, kas ir saderīgi ar Savienības zinātnisko struktūru attiecīgajiem zinātniskajiem atzinumiem, balstās uz maksimālo pievienoto daudzumu regulēšanu, un respektē šajos atzinumos minēto pievienotā nitrīta daudzuma diapazonu, proti, 50–150 mg/kg. Vienlaikus Dānija, ņemot vērā Dānijā vairāk izplatītos gaļas produktu veidus un biežāk izmantotās ražošanas metodes, īpašām gaļas produktu grupām salīdzinājumā ar regulu ir noteikusi konkrētākus maksimālos pievienotos daudzumus. |
| --- | --- |

(48)

Komisija norāda, ka Dānijas noteikumi, kas ir saderīgi ar Savienības zinātnisko struktūru attiecīgajiem zinātniskajiem atzinumiem, balstās uz maksimālo pievienoto daudzumu regulēšanu, un respektē šajos atzinumos minēto pievienotā nitrīta daudzuma diapazonu, proti, 50–150 mg/kg. Vienlaikus Dānija, ņemot vērā Dānijā vairāk izplatītos gaļas produktu veidus un biežāk izmantotās ražošanas metodes, īpašām gaļas produktu grupām salīdzinājumā ar regulu ir noteikusi konkrētākus maksimālos pievienotos daudzumus.

| (49) | Turklāt ir jāņem vērā, ka pēc Dānijas sniegtās informācijas lielākajai daļai Dānijas iedzīvotāju uzturā lietoto gaļas produktu pašlaik piemēro robežvērtību 60 mg/kg, kas varētu būt jāaizstāj ar robežvērtību 100 vai 150 mg/kg. Lai gan dāņu ražotājiem, tāpat kā citu dalībvalstu ražotājiem, nav uzlikts pienākums nitrītu daudzumus, ko tie patlaban pievieno ražotajiem produktiem, paaugstināt līdz Regulā (EK) Nr. 1333/2008 minētajiem maksimālajiem daudzumiem, nevar izslēgt, ka Dānijas iedzīvotāju faktiskā eksponētība nitrītiem paaugstināsies. |
| --- | --- |

(49)

Turklāt ir jāņem vērā, ka pēc Dānijas sniegtās informācijas lielākajai daļai Dānijas iedzīvotāju uzturā lietoto gaļas produktu pašlaik piemēro robežvērtību 60 mg/kg, kas varētu būt jāaizstāj ar robežvērtību 100 vai 150 mg/kg. Lai gan dāņu ražotājiem, tāpat kā citu dalībvalstu ražotājiem, nav uzlikts pienākums nitrītu daudzumus, ko tie patlaban pievieno ražotajiem produktiem, paaugstināt līdz Regulā (EK) Nr. 1333/2008 minētajiem maksimālajiem daudzumiem, nevar izslēgt, ka Dānijas iedzīvotāju faktiskā eksponētība nitrītiem paaugstināsies.

| (50) | Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka var uz laiku apmierināt lūgumu paziņotos pasākumus joprojām saglabāt spēkā, to pamatojot ar sabiedrības veselības aizsardzību Dānijā. |
| --- | --- |

(50)

Pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, Komisija uzskata, ka var uz laiku apmierināt lūgumu paziņotos pasākumus joprojām saglabāt spēkā, to pamatojot ar sabiedrības veselības aizsardzību Dānijā.

2.2.2.   Patvaļīgas diskriminācijas, dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības slēptu ierobežojumu vai iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

Patvaļīgas diskriminācijas, dalībvalstu savstarpējās tirdzniecības slēptu ierobežojumu vai iekšējā tirgus darbības šķēršļu neesība

2.2.2.1.   Patvaļīgas diskriminācijas neesība

| (51) | No LESD 114. panta 6. punkta izriet, ka Komisijai jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru, lai izvairītos no diskriminēšanas, līdzīgas situācijas nedrīkst izskatīt dažādos veidos un dažādas situācijas nedrīkst izskatīt vienā veidā. |
| --- | --- |

(51)

No LESD 114. panta 6. punkta izriet, ka Komisijai jāpārbauda, vai paredzētie pasākumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. Saskaņā ar Tiesas judikatūru, lai izvairītos no diskriminēšanas, līdzīgas situācijas nedrīkst izskatīt dažādos veidos un dažādas situācijas nedrīkst izskatīt vienā veidā.

| (52) | Dānijas valsts tiesību aktus piemēro gan vietējiem produktiem, gan produktiem, kas ražoti citās dalībvalstīs. Kamēr nav pierādīts pretējais, var secināt, ka valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis. |
| --- | --- |

(52)

Dānijas valsts tiesību aktus piemēro gan vietējiem produktiem, gan produktiem, kas ražoti citās dalībvalstīs. Kamēr nav pierādīts pretējais, var secināt, ka valsts noteikumi nav patvaļīgas diskriminācijas līdzeklis.

2.2.2.2.   Slēptu tirdzniecības ierobežojumu neesība

| (53) | Tādi valsts pasākumi, ar kuriem ražojumu lietošanu ierobežo lielākā mērā nekā ar Savienības regulu, parasti būtu tirdzniecības šķērslis, jo attiecīgajā dalībvalstī noteikta lietošanas aizlieguma dēļ tajā būtu aizliegts laist tirgū ražojumus, ko likumīgi laiž tirgū un lieto pārējā Savienības teritorijā. LESD 114. panta 6. punkta priekšnosacījumu mērķis ir novērst, ka ar minētā panta 4. un 5. punkta kritērijiem pamatotus ierobežojumus piemērotu nepiemērotu iemeslu dēļ un ka faktiski tie būtu ekonomiski pasākumi, kas kavē ražojumu importēšanu no citām dalībvalstīm, proti, ierobežojumi, kas netieši aizsargā valsts vietējos ražojumus. |
| --- | --- |

(53)

Tādi valsts pasākumi, ar kuriem ražojumu lietošanu ierobežo lielākā mērā nekā ar Savienības regulu, parasti būtu tirdzniecības šķērslis, jo attiecīgajā dalībvalstī noteikta lietošanas aizlieguma dēļ tajā būtu aizliegts laist tirgū ražojumus, ko likumīgi laiž tirgū un lieto pārējā Savienības teritorijā. LESD 114. panta 6. punkta priekšnosacījumu mērķis ir novērst, ka ar minētā panta 4. un 5. punkta kritērijiem pamatotus ierobežojumus piemērotu nepiemērotu iemeslu dēļ un ka faktiski tie būtu ekonomiski pasākumi, kas kavē ražojumu importēšanu no citām dalībvalstīm, proti, ierobežojumi, kas netieši aizsargā valsts vietējos ražojumus.

| (54) | Ņemot vērā to, ka citādi saskaņotā jomā Dānijas noteikumi stingrākus standartus attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem nosaka arī citu dalībvalstu uzņēmumiem, tie varētu nozīmēt slēptu tirdzniecības ierobežošanu vai šķērsli iekšējā tirgus darbībai. Tomēr ir atzīts, ka LESD 114. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka apstiprināt nedrīkst tikai tādus valsts pasākumus, kuri iekšējā tirgus darbībai rada nesamērīgus šķēršļus. Šajā sakarā Dānija ir iesniegusi skaitļus, kas liecina, ka izraudzītu gaļas produktu imports no citām dalībvalstīm 1994.–2019. gadā ir audzis. |
| --- | --- |

(54)

Ņemot vērā to, ka citādi saskaņotā jomā Dānijas noteikumi stingrākus standartus attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem nosaka arī citu dalībvalstu uzņēmumiem, tie varētu nozīmēt slēptu tirdzniecības ierobežošanu vai šķērsli iekšējā tirgus darbībai. Tomēr ir atzīts, ka LESD 114. panta 6. punkts ir jāsaprot tā, ka apstiprināt nedrīkst tikai tādus valsts pasākumus, kuri iekšējā tirgus darbībai rada nesamērīgus šķēršļus. Šajā sakarā Dānija ir iesniegusi skaitļus, kas liecina, ka izraudzītu gaļas produktu imports no citām dalībvalstīm 1994.–2019. gadā ir audzis.

| (55) | Nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi faktiski būtu paredzēti valsts vietējo ražojumu aizsardzībai, tāpēc var secināt, ka tie nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(55)

Nav pierādījumu tam, ka valsts noteikumi faktiski būtu paredzēti valsts vietējo ražojumu aizsardzībai, tāpēc var secināt, ka tie nav slēpts ierobežojums tirdzniecībā starp dalībvalstīm.

2.2.2.3.   Šķēršļu neesība iekšējā tirgus darbībai

| (56) | Šo nosacījumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus darbību. Ikviens valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, būtībā ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai LESD 114. pantā noteiktā procedūra būtu noderīga arī turpmāk, jēdziens “šķērslis iekšējā tirgus darbībai” LESD 114. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi. |
| --- | --- |

(56)

Šo nosacījumu nevar interpretēt tādā veidā, ka tas neļauj apstiprināt nevienu valsts pasākumu, kurš varētu ietekmēt iekšējā tirgus darbību. Ikviens valsts pasākums, kas atkāpjas no saskaņošanas pasākuma, kura mērķis ir iekšējā tirgus izveide un darbība, būtībā ir pasākums, kurš varētu ietekmēt iekšējo tirgu. Tādēļ, lai LESD 114. pantā noteiktā procedūra būtu noderīga arī turpmāk, jēdziens “šķērslis iekšējā tirgus darbībai” LESD 114. panta 6. punkta kontekstā ir jāsaprot kā nesamērīga ietekme uz izvirzīto mērķi.

| (57) | Ņemot vērā, ka Dānija atsaucas uz to, ka samazināta eksponētība nitrītiem gaļas produktos labvēlīgi ietekmē veselību un ka, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, šķiet, ka tirdzniecība vispār netiek ietekmēta vai tiek ietekmēta tikai pavisam nedaudz, Komisija uzskata, ka Dānijas paziņotos noteikumus var uz laiku atstāt spēkā, pamatojoties uz mērķi aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību un ņemot vērā, ka tie nav nesamērīgi un tādējādi nerada šķērsli iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē. |
| --- | --- |

(57)

Ņemot vērā, ka Dānija atsaucas uz to, ka samazināta eksponētība nitrītiem gaļas produktos labvēlīgi ietekmē veselību un ka, pamatojoties uz pašlaik pieejamo informāciju, šķiet, ka tirdzniecība vispār netiek ietekmēta vai tiek ietekmēta tikai pavisam nedaudz, Komisija uzskata, ka Dānijas paziņotos noteikumus var uz laiku atstāt spēkā, pamatojoties uz mērķi aizsargāt cilvēka veselību un dzīvību un ņemot vērā, ka tie nav nesamērīgi un tādējādi nerada šķērsli iekšējā tirgus darbībai LESD 114. panta 6. punkta nozīmē.

| (58) | Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija uzskata, ka nosacījums par šķēršļu neradīšanu iekšējā tirgus darbībai ir izpildīts. |
| --- | --- |

(58)

Pamatojoties uz šo analīzi, Komisija uzskata, ka nosacījums par šķēršļu neradīšanu iekšējā tirgus darbībai ir izpildīts.

2.2.3.   Termiņš

Termiņš

| (59) | Iepriekš minētie secinājumi balstās uz pašlaik pieejamo informāciju, un jo īpaši uz informāciju, kas liecina, ka Dānija, pat attiecībā uz nitrītu pievienošanu atsevišķu veidu gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos daudzumus, ir sekmīgi kontrolējusi botulismu, turklāt neradot nesamērīgus tirdzniecības traucējumus. |
| --- | --- |

(59)

Iepriekš minētie secinājumi balstās uz pašlaik pieejamo informāciju, un jo īpaši uz informāciju, kas liecina, ka Dānija, pat attiecībā uz nitrītu pievienošanu atsevišķu veidu gaļas produktiem nosakot mazākus maksimālos daudzumus, ir sekmīgi kontrolējusi botulismu, turklāt neradot nesamērīgus tirdzniecības traucējumus.

| (60) | Cits svarīgs faktors ir gaļas produktu patēriņa apjoms Dānijā, kura dēļ Regulas (EK) Nr. 1333/2008 piemērošana Dānijas iedzīvotāju eksponētību nitrītiem un attiecīgi arī nitrozamīniem varētu palielināt. |
| --- | --- |

(60)

Cits svarīgs faktors ir gaļas produktu patēriņa apjoms Dānijā, kura dēļ Regulas (EK) Nr. 1333/2008 piemērošana Dānijas iedzīvotāju eksponētību nitrītiem un attiecīgi arī nitrozamīniem varētu palielināt.

| (61) | Dānijai būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku. Ievāktajos datos galvenā uzmanība būtu īpaši jāveltī botulisma kontrolēšanai un atbilstībai Dānijas valsts noteikumiem par nitrītiem. Turklāt Dānijai būtu jāturpina vākt datus par gaļas produktu importu no citām dalībvalstīm. Dānijai tiek izvirzīta prasība ievāktos datus ik pēc diviem gadiem no šā lēmuma pieņemšanas dienas darīt zināmus Komisijai.
  Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts noteikumus iepriekš norādītajā apjomā var apstiprināt uz trīs gadu termiņu. |
| --- | --- |

(61)

Dānijai būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku. Ievāktajos datos galvenā uzmanība būtu īpaši jāveltī botulisma kontrolēšanai un atbilstībai Dānijas valsts noteikumiem par nitrītiem. Turklāt Dānijai būtu jāturpina vākt datus par gaļas produktu importu no citām dalībvalstīm. Dānijai tiek izvirzīta prasība ievāktos datus ik pēc diviem gadiem no šā lēmuma pieņemšanas dienas darīt zināmus Komisijai.

Pamatojoties uz iepriekš minēto, Komisija uzskata, ka valsts noteikumus iepriekš norādītajā apjomā var apstiprināt uz trīs gadu termiņu.

III.   SECINĀJUMS

SECINĀJUMS

| (62) | Ņemdama vērā iepriekš minētos apsvērumus un arī Somijas, Latvijas un Maltas sniegtos komentārus par Dānijas iestāžu iesniegto paziņojumu, Komisija atzīst, ka 2020. gada 6. novembrī saņemto Dānijas lūgumu saglabāt spēkā valsts noteikumus par nitrītu pievienošanu, kuri ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumi, var apstiprināt uz trim gadiem no šā lēmuma pieņemšanas datuma. Dānijai joprojām būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku, |
| --- | --- |

(62)

Ņemdama vērā iepriekš minētos apsvērumus un arī Somijas, Latvijas un Maltas sniegtos komentārus par Dānijas iestāžu iesniegto paziņojumu, Komisija atzīst, ka 2020. gada 6. novembrī saņemto Dānijas lūgumu saglabāt spēkā valsts noteikumus par nitrītu pievienošanu, kuri ir stingrāki nekā Regulas (EK) Nr. 1333/2008 noteikumi, var apstiprināt uz trim gadiem no šā lēmuma pieņemšanas datuma. Dānijai joprojām būtu jāpārrauga situācija un jāvāc dati par to, vai Regulā (EK) Nr. 1333/2008 noteikto daudzumu piemērošana nodrošina vajadzīgo aizsardzības līmeni cilvēka veselībai un, ja ne, vai šāda piemērošana cilvēka veselībai varētu izraisīt nepieļaujamu risku,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Saskaņā ar LESD 114. panta 4. punktu tiek apstiprināti Dānijas Karalistes ar 2020. gada 6. novembra vēstuli Komisijai paziņotie uz nitrītu pievienošanu gaļas produktiem attiecināmie valsts noteikumi, kas ietverti 2018. gada 30. oktobra Rīkojumā Nr. 1247 par piedevām pārtikas produktos (BEK nr 1247 af 30.10.2018, Udskriftsdato:3.9.2020, Miljø- og Fødevarerministeriet).

2. pants

Šis lēmums zaudē spēku 2024. gada 5. maijā.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts Dānijas Karalistei.

Briselē, 2021. gada 5. maijā

Komisijas vārdā –

Komisijas locekle

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  Komisijas Lēmums (ES) 2015/826 (2015. gada 22. maijs) par Dānijas paziņotajiem valsts noteikumiem attiecībā uz nitrītu pievienošanu noteiktiem gaļas produktiem (OV L 130, 28.5.2015., 10. lpp.).

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1333/2008 (2008. gada 16. decembris) par pārtikas piedevām (OV L 354, 31.12.2008., 16. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2006/52/EK (2006. gada 5. jūlijs), ar ko groza Direktīvu 95/2/EK par pārtikas piedevām, kas nav krāsvielas vai saldinātāji, un Direktīvu 94/35/EK par saldinātājiem, kurus lieto pārtikas produktos (OV L 204, 26.7.2006., 10. lpp.).

3

(4)  
  Opinion on nitrates and nitrites expressed on 19 October 1990, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (twenty-sixth series), 21. lpp.

4

Opinion on nitrates and nitrites expressed on 19 October 1990, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (twenty-sixth series)

(5)  
  Opinion on nitrates and nitrite expressed on 22 September 1995, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (thirty eighth series), 1. lpp.

5

Opinion on nitrates and nitrite expressed on 22 September 1995, European Commission – Reports of the Scientific Committee for Food (thirty eighth series)

(6)  
  Opinion of the Scientific Panel on Biological Hazards on a request from the Commission related to the effects of Nitrites/Nitrates on the Microbiological Safety of Meat Products, The EFSA Journal (2003) 14, 1. lpp.

6

Opinion of the Scientific Panel on Biological Hazards on a request from the Commission related to the effects of Nitrites/Nitrates on the Microbiological Safety of Meat Products, The EFSA Journal (2003) 14

(7)  
  OV C 47, 10.2.2021., 7. lpp.

7

(8)  Komisijas Regula (ES) Nr. 257/2010 (2010. gada 25. marts), ar ko izveido programmu, lai atkārtoti novērtētu pārtikas piedevas, kas atļautas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1333/2008 par pārtikas piedevām (OV L 80, 26.3.2010., 19. lpp.).

8

(9)  Dānijas 2014. gada 25. novembra paziņojuma vēstule Komisijai.

9

(10)  
  EFSA Journal (2017) 15(6), 4786.

10

EFSA Journal

---