# Az Európai Unió L 73/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 73 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. március 3. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 73

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. március 3.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2021/378 rendelete (2021. január 22.) a kötelező tartalékképzési követelmények alkalmazásáról (átdolgozás)(EKB/2021/1) | 1 |
| | * | Az Európai Központi Bank (EU) 2021/379 rendelete (2021. január 22.) a hitelintézetek és a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegének mérlegtételeiről (átdolgozás) (EKB/2021/2) | 16 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/380 végrehajtási határozata (2021. március 1.) a vadon élő sertésekben előforduló afrikai sertéspestisnek a Németország egyes területein történő felszámolására vonatkozó terv jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2021) 1248. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  ) | 86 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2021/378 rendelete (2021. január 22.) a kötelező tartalékképzési követelmények alkalmazásáról (átdolgozás)(EKB/2021/1)

1

*

Az Európai Központi Bank (EU) 2021/379 rendelete (2021. január 22.) a hitelintézetek és a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegének mérlegtételeiről (átdolgozás) (EKB/2021/2)

16

HATÁROZATOK

*

A Bizottság (EU) 2021/380 végrehajtási határozata (2021. március 1.) a vadon élő sertésekben előforduló afrikai sertéspestisnek a Németország egyes területein történő felszámolására vonatkozó terv jóváhagyásáról
  (az értesítés a C(2021) 1248. számú dokumentummal történt)

   (
  1
  )

(az értesítés a C(2021) 1248. számú dokumentummal történt)

1

86

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 73/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 73/1

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2021/378 RENDELETE

(2021. január 22.)

a kötelező tartalékképzési követelmények alkalmazásáról (átdolgozás)(EKB/2021/1)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 19.1. cikkére,

tekintettel a kötelező tartalékok Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az Európai Központi Bank szankciók kirovására vonatkozó hatásköréről szóló, 1998. november 23-i 2532/98/EK tanácsi rendeletre (2),

mivel:

| (1) | Az 1745/2003/EK európai központi banki rendeletet (EKB/2003/9) (3) több alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosításokra van szükség, az említett rendeletet az egyértelműség érdekében át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1745/2003/EK európai központi banki rendeletet (EKB/2003/9) (3) több alkalommal jelentős mértékben módosították. Mivel további módosításokra van szükség, az említett rendeletet az egyértelműség érdekében át kell dolgozni.

| (2) | A 2531/98/EK rendelet 6. cikke alapján az Európai Központi Bank (EKB) jogosult arra, hogy beszerezze az intézményektől a kötelező tartalékképzési követelmények alkalmazásához szükséges információkat, valamint arra, hogy ellenőrizze az intézmények által az e követelmények teljesítésének alátámasztására szolgáltatott információk helyességét és minőségét. Az átfogó adatszolgáltatási teher csökkentése érdekében indokolt, hogy a havi mérlegre vonatkozó, az (EU) 2021/379 európai központi banki rendelet (EKB/2021/2) (4) alapján gyűjtött statisztikai információk kerüljenek felhasználásra a hitelintézetek tartalékalapjának rendszeres kiszámítása céljára. |
| --- | --- |

(2)

A 2531/98/EK rendelet 6. cikke alapján az Európai Központi Bank (EKB) jogosult arra, hogy beszerezze az intézményektől a kötelező tartalékképzési követelmények alkalmazásához szükséges információkat, valamint arra, hogy ellenőrizze az intézmények által az e követelmények teljesítésének alátámasztására szolgáltatott információk helyességét és minőségét. Az átfogó adatszolgáltatási teher csökkentése érdekében indokolt, hogy a havi mérlegre vonatkozó, az (EU) 2021/379 európai központi banki rendelet (EKB/2021/2) (4) alapján gyűjtött statisztikai információk kerüljenek felhasználásra a hitelintézetek tartalékalapjának rendszeres kiszámítása céljára.

| (3) | A kötelező tartalékképzési követelmények alkalmazásával kapcsolatos több kérdésben nagyobb átláthatóságra és egyértelműségre van szükség, különösen a következők tekintetében: a) a kötelező tartalékképzési követelmények hitelintézetekre történő alkalmazásának feltételei; b) az a körülmény, hogy azon tagállamok nemzeti központi bankjai (NKB-k), amelyek pénzneme az euro (euroövezeti NKB-k) dönthetnek úgy, hogy felfüggesztik vagy kizárják az intézményeknek az eurorendszer nyíltpiaci műveleteihez és rendelkezésre állásához (az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez) való hozzáférését; c) azon feltételek, amelyek alapján a pénzeszközöket a kötelező tartalékképzési követelmények teljesítése céljára tartalékként figyelembe veszik; d) a kötelező tartalék közvetetten, közvetítő intézményen keresztül történő képzésének engedélyezése iránti kérelmekre vonatkozó követelmények; és e) a kötelező tartalék közvetetten, közvetítő intézményen keresztül történő képzése engedélyezésének visszavonására vonatkozó feltételek. |
| --- | --- |

(3)

A kötelező tartalékképzési követelmények alkalmazásával kapcsolatos több kérdésben nagyobb átláthatóságra és egyértelműségre van szükség, különösen a következők tekintetében: a) a kötelező tartalékképzési követelmények hitelintézetekre történő alkalmazásának feltételei; b) az a körülmény, hogy azon tagállamok nemzeti központi bankjai (NKB-k), amelyek pénzneme az euro (euroövezeti NKB-k) dönthetnek úgy, hogy felfüggesztik vagy kizárják az intézményeknek az eurorendszer nyíltpiaci műveleteihez és rendelkezésre állásához (az eurorendszer monetáris politikai műveleteihez) való hozzáférését; c) azon feltételek, amelyek alapján a pénzeszközöket a kötelező tartalékképzési követelmények teljesítése céljára tartalékként figyelembe veszik; d) a kötelező tartalék közvetetten, közvetítő intézményen keresztül történő képzésének engedélyezése iránti kérelmekre vonatkozó követelmények; és e) a kötelező tartalék közvetetten, közvetítő intézményen keresztül történő képzése engedélyezésének visszavonására vonatkozó feltételek.

| (4) | Ahhoz, hogy az eurorendszer kötelező tartalékképzési követelményeinek rendszere eredményes legyen, részletesebben meg kell határozni a kötelező tartalékképzési követelményeket a kötelező tartalék kiszámítása, az arról való értesítés, annak visszaigazolása és fenntartása tekintetében, valamint az adatszolgáltatás és az ellenőrzés tekintetében. |
| --- | --- |

(4)

Ahhoz, hogy az eurorendszer kötelező tartalékképzési követelményeinek rendszere eredményes legyen, részletesebben meg kell határozni a kötelező tartalékképzési követelményeket a kötelező tartalék kiszámítása, az arról való értesítés, annak visszaigazolása és fenntartása tekintetében, valamint az adatszolgáltatás és az ellenőrzés tekintetében.

| (5) | Indokolt, hogy a közvetítők által jelentett, a tartalékalapra vonatkozó információk kellően részletesek legyenek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az (EU) 2021/379 rendelet (EKB/2021/2) szerinti pontos adatszolgáltatást. Ezen túlmenően, amikor az anyaintézmény részére engedélyezik, hogy a tartalékalapot e rendelet alapján összevontan jelentse, indokolt, hogy a tartalékalapra vonatkozó adatokat az (EU) 2021/379 rendeletnek (EKB/2021/2) megfelelően összevont alapon jelentse az érintett NKB részére. |
| --- | --- |

(5)

Indokolt, hogy a közvetítők által jelentett, a tartalékalapra vonatkozó információk kellően részletesek legyenek ahhoz, hogy lehetővé tegyék az (EU) 2021/379 rendelet (EKB/2021/2) szerinti pontos adatszolgáltatást. Ezen túlmenően, amikor az anyaintézmény részére engedélyezik, hogy a tartalékalapot e rendelet alapján összevontan jelentse, indokolt, hogy a tartalékalapra vonatkozó adatokat az (EU) 2021/379 rendeletnek (EKB/2021/2) megfelelően összevont alapon jelentse az érintett NKB részére.

| (6) | A kötelező tartalékokra vonatkozó adatok pontosságának biztosítása és a szabályozási keret zökkenőmentes alkalmazása közötti megfelelő egyensúly kialakítása érdekében, valamint annak elkerülése érdekében, hogy érvényes és hatályos engedélyeket újból ki kelljen bocsátani, azon közvetítőknek, amelyek az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) alapján engedélyt kaptak a tartalékalap összevont alapon történő jelentésére, lehetőségük kell, hogy legyen arra, hogy ezt új engedély kérelmezése nélkül is folytathassák. |
| --- | --- |

(6)

A kötelező tartalékokra vonatkozó adatok pontosságának biztosítása és a szabályozási keret zökkenőmentes alkalmazása közötti megfelelő egyensúly kialakítása érdekében, valamint annak elkerülése érdekében, hogy érvényes és hatályos engedélyeket újból ki kelljen bocsátani, azon közvetítőknek, amelyek az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) alapján engedélyt kaptak a tartalékalap összevont alapon történő jelentésére, lehetőségük kell, hogy legyen arra, hogy ezt új engedély kérelmezése nélkül is folytathassák.

| (7) | A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 19.1. cikke értelmében az EKB megkövetelheti, hogy az azon tagállamokban, amelyek pénzneme az euro (euroövezeti tagállamok), létrehozott hitelintézetek az EKB-ban és az euroövezeti NKB-kban lévő számlákon kötelező tartalékot tartsanak. Mivel a hitelintézetek rendelkeznek az országukban az NKB-nál vezetett számlákkal, indokolt, hogy e tartalékokat kizárólag az NKB-knál vezetett számlákon tartsák. |
| --- | --- |

(7)

A Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányának 19.1. cikke értelmében az EKB megkövetelheti, hogy az azon tagállamokban, amelyek pénzneme az euro (euroövezeti tagállamok), létrehozott hitelintézetek az EKB-ban és az euroövezeti NKB-kban lévő számlákon kötelező tartalékot tartsanak. Mivel a hitelintézetek rendelkeznek az országukban az NKB-nál vezetett számlákkal, indokolt, hogy e tartalékokat kizárólag az NKB-knál vezetett számlákon tartsák.

| (8) | A 2531/98/EK rendelet és a 2532/98/EK rendelet rögzíti az EKB arra vonatkozó jogkörét, hogy a statisztikai adatszolgáltatási követelmények be nem tartása esetén szankciókat szabjon ki, az e rendeletben rögzített kötelező tartalékképzési követelmények be nem tartását is ideértve. |
| --- | --- |

(8)

A 2531/98/EK rendelet és a 2532/98/EK rendelet rögzíti az EKB arra vonatkozó jogkörét, hogy a statisztikai adatszolgáltatási követelmények be nem tartása esetén szankciókat szabjon ki, az e rendeletben rögzített kötelező tartalékképzési követelmények be nem tartását is ideértve.

| (9) | A jogbiztonság biztosítása érdekében szükséges, hogy e rendelet rendelkezései, amelyek a „hitelintézetek” 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) szereplő meghatározásának (az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) szerinti) módosításához kerültek hozzáigazításra, ugyanakkor kerüljenek alkalmazásra, mint e módosítás, vagyis 2021. június 26-án. Ugyanakkor a működéssel összefüggő okokból szükséges előírni, hogy a tartalékállományra vonatkozó rendelkezések 2021. július 28-tól, vagyis a 2021. évi ötödik tartalékperiódus első napjától alkalmazandóak, |
| --- | --- |

(9)

A jogbiztonság biztosítása érdekében szükséges, hogy e rendelet rendelkezései, amelyek a „hitelintézetek” 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (5) szereplő meghatározásának (az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendelet (6) szerinti) módosításához kerültek hozzáigazításra, ugyanakkor kerüljenek alkalmazásra, mint e módosítás, vagyis 2021. június 26-án. Ugyanakkor a működéssel összefüggő okokból szükséges előírni, hogy a tartalékállományra vonatkozó rendelkezések 2021. július 28-tól, vagyis a 2021. évi ötödik tartalékperiódus első napjától alkalmazandóak,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet a következő intézményekre vonatkozó kötelező tartalékképzési követelményeket határozza meg:

| a) | olyan hitelintézetek, amelyek vagy:






  i. | a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 8. cikkének megfelelően kerültek engedélyezésre; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

olyan hitelintézetek, amelyek vagy:

i.

a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (7) 8. cikkének megfelelően kerültek engedélyezésre; vagy

7

| ii. | a 2013/36/EU irányelv 2. cikkének (5) bekezdése alapján mentesülnek az ilyen engedélyezés alól; |
| --- | --- |

ii.

a 2013/36/EU irányelv 2. cikkének (5) bekezdése alapján mentesülnek az ilyen engedélyezés alól;

| b) | a hitelintézetek fióktelepei, ideértve az olyan hitelintézetek valamely olyan tagállamban, amelynek a pénzneme az euro (euroövezeti tagállam) létesített fióktelepeit, amely hitelintézeteknek sem a bejegyzett székhelye, sem központi ügyintézési helye nem euroövezeti tagállamban található; nem tartoznak ide azonban a valamely euroövezeti tagállamban letelepedett hitelintézeteknek a valamely euroövezeti tagállamon kívül létesített fióktelepei. |
| --- | --- |

b)

a hitelintézetek fióktelepei, ideértve az olyan hitelintézetek valamely olyan tagállamban, amelynek a pénzneme az euro (euroövezeti tagállam) létesített fióktelepeit, amely hitelintézeteknek sem a bejegyzett székhelye, sem központi ügyintézési helye nem euroövezeti tagállamban található; nem tartoznak ide azonban a valamely euroövezeti tagállamban letelepedett hitelintézeteknek a valamely euroövezeti tagállamon kívül létesített fióktelepei.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „kötelező tartalék”: azon pénzeszközök összege, amelyeket egy intézménynek tartalékként az érintett nemzeti központi banknál vezetett tartalékszámláin tartania kell; |
| --- | --- |

1.

„kötelező tartalék”: azon pénzeszközök összege, amelyeket egy intézménynek tartalékként az érintett nemzeti központi banknál vezetett tartalékszámláin tartania kell;

| 2. | „kötelező tartalékképzési követelmények”: valamennyi olyan követelmény, amelyet az intézményeknek e rendelet alapján a kötelező tartalékkal összefüggésben a kötelező tartalék kiszámítása, az arról való értesítés, annak visszaigazolása és fenntartása tekintetében, valamint az adatszolgáltatás és az ellenőrzés tekintetében teljesíteniük kell; |
| --- | --- |

2.

„kötelező tartalékképzési követelmények”: valamennyi olyan követelmény, amelyet az intézményeknek e rendelet alapján a kötelező tartalékkal összefüggésben a kötelező tartalék kiszámítása, az arról való értesítés, annak visszaigazolása és fenntartása tekintetében, valamint az adatszolgáltatás és az ellenőrzés tekintetében teljesíteniük kell;

| 3. | „euroövezeti tagállam”: olyan tagállam, amelynek pénzneme az euro; |
| --- | --- |

3.

„euroövezeti tagállam”: olyan tagállam, amelynek pénzneme az euro;

| 4. | „hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott „hitelintézet”; |
| --- | --- |

4.

„hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott „hitelintézet”;

| 5. | „fióktelep”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 17. pontjában meghatározott „fióktelep”; |
| --- | --- |

5.

„fióktelep”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 17. pontjában meghatározott „fióktelep”;

| 6. | „érintett NKB”: az euroövezet azon tagállamának nemzeti központi bankja (NKB), amelyben az intézmény rezidens; |
| --- | --- |

6.

„érintett NKB”: az euroövezet azon tagállamának nemzeti központi bankja (NKB), amelyben az intézmény rezidens;

| 7. | „tartalékszámlák”: azon számlák, amelyeken egy intézmény tartalékait az érintett NKB-nál tartja; |
| --- | --- |

7.

„tartalékszámlák”: azon számlák, amelyeken egy intézmény tartalékait az érintett NKB-nál tartja;

| 8. | „tartalékalap”: az intézmény kötelező tartalékának kiszámításához felhasznált elfogadható források összege; |
| --- | --- |

8.

„tartalékalap”: az intézmény kötelező tartalékának kiszámításához felhasznált elfogadható források összege;

| 9. | „tartalékráta”: az intézmény kötelező tartalékának kiszámítása céljából a tartalékalap tételeire alkalmazott százalékos arány; |
| --- | --- |

9.

„tartalékráta”: az intézmény kötelező tartalékának kiszámítása céljából a tartalékalap tételeire alkalmazott százalékos arány;

| 10. | „tartalékperiódus”: az az időszak, amelynek vonatkozásában a kötelező tartalékképzési követelményeknek való megfelelést értékelik; |
| --- | --- |

10.

„tartalékperiódus”: az az időszak, amelynek vonatkozásában a kötelező tartalékképzési követelményeknek való megfelelést értékelik;

| 11. | „napvégi egyenleg”: a tartalékállomány abban az időpontban, amikor a pénzforgalmi tevékenységek véglegesítése megtörtént és az eurorendszer rendelkezésre állásának igénybevételével kapcsolatos bejegyzéseket megtették; |
| --- | --- |

11.

„napvégi egyenleg”: a tartalékállomány abban az időpontban, amikor a pénzforgalmi tevékenységek véglegesítése megtörtént és az eurorendszer rendelkezésre állásának igénybevételével kapcsolatos bejegyzéseket megtették;

| 12. | „NKB-munkanap”: minden olyan nap, amelyen az adott NKB az eurorendszer monetáris politikai műveleteinek végrehajtása érdekében nyitva tart; |
| --- | --- |

12.

„NKB-munkanap”: minden olyan nap, amelyen az adott NKB az eurorendszer monetáris politikai műveleteinek végrehajtása érdekében nyitva tart;

| 13. | „TARGET2 munkanap”: minden olyan nap, amelyen a TARGET2 az EKB/2012/27 európai központi banki iránymutatásban (8) meghatározott fizetési megbízások elszámolására nyitva tart; |
| --- | --- |

13.

„TARGET2 munkanap”: minden olyan nap, amelyen a TARGET2 az EKB/2012/27 európai központi banki iránymutatásban (8) meghatározott fizetési megbízások elszámolására nyitva tart;

8

| 14. | „rezidens”: minden olyan természetes és jogi személy, aki vagy amely valamely euroövezeti tagállamban rezidens a 2533/98/EK tanácsi rendelet (9) 1. cikkének 4. pontja értelmében; |
| --- | --- |

14.

„rezidens”: minden olyan természetes és jogi személy, aki vagy amely valamely euroövezeti tagállamban rezidens a 2533/98/EK tanácsi rendelet (9) 1. cikkének 4. pontja értelmében;

9

| 15. | „egyesülés”: olyan művelet, amelynek során egy vagy több hitelintézet (az átvett intézmények) felszámolás nélküli megszűnése időpontjában minden eszközét és forrását egy másik hitelintézetre (az átvevő intézményre) ruházza át, amely lehet újonnan alapított hitelintézet; |
| --- | --- |

15.

„egyesülés”: olyan művelet, amelynek során egy vagy több hitelintézet (az átvett intézmények) felszámolás nélküli megszűnése időpontjában minden eszközét és forrását egy másik hitelintézetre (az átvevő intézményre) ruházza át, amely lehet újonnan alapított hitelintézet;

| 16. | „szétválás”: olyan művelet, amelynek során egy felszámolás nélkül megszűnő hitelintézet (a szétváló intézmény) minden eszközét és forrását egynél több intézményre (a kedvezményezett intézményekre) ruházza át, amelyek lehetnek újonnan alapított hitelintézetek. |
| --- | --- |

16.

„szétválás”: olyan művelet, amelynek során egy felszámolás nélkül megszűnő hitelintézet (a szétváló intézmény) minden eszközét és forrását egynél több intézményre (a kedvezményezett intézményekre) ruházza át, amelyek lehetnek újonnan alapított hitelintézetek.

3. cikk

Tartalékállomány

(1)   Az 1. cikkben említett intézmények a 6. cikknek megfelelően kiszámított kötelező tartalékot képeznek, a következők szerint:

| a) | a tartalékperiódus folyamán egy vagy több tartalékszámla átlagos napvégi egyenlegének egyenlőnek kell lennie az adott időszakra vonatkozóan a 6. cikknek megfelelően kiszámított összeggel vagy meg kell haladnia azt; |
| --- | --- |

a)

a tartalékperiódus folyamán egy vagy több tartalékszámla átlagos napvégi egyenlegének egyenlőnek kell lennie az adott időszakra vonatkozóan a 6. cikknek megfelelően kiszámított összeggel vagy meg kell haladnia azt;

| b) | a kötelező tartalékot minden olyan euroövezeti tagállamban, ahol az intézmény letelepedett, az érintett NKB-nál euróban vezetett tartalékszámlákon kell elhelyezni; |
| --- | --- |

b)

a kötelező tartalékot minden olyan euroövezeti tagállamban, ahol az intézmény letelepedett, az érintett NKB-nál euróban vezetett tartalékszámlákon kell elhelyezni;

| c) | az NKB-knál vezetett elszámolási számlák e rendelet alkalmazásában tartalékszámlaként használhatók; |
| --- | --- |

c)

az NKB-knál vezetett elszámolási számlák e rendelet alkalmazásában tartalékszámlaként használhatók;

| d) | a tartalékállomány köréből kizárásra kerülnek azok a pénzeszközök, amelyekre olyan jogszabályi, szerződéses, szabályozási vagy egyéb korlátozás vonatkozik, amely megakadályozná az intézményt abban, hogy az érintett tartalékperiódusban az ilyen pénzeszközöket likviddé tegye, átruházza, engedményezze vagy elidegenítse. |
| --- | --- |

d)

a tartalékállomány köréből kizárásra kerülnek azok a pénzeszközök, amelyekre olyan jogszabályi, szerződéses, szabályozási vagy egyéb korlátozás vonatkozik, amely megakadályozná az intézményt abban, hogy az érintett tartalékperiódusban az ilyen pénzeszközöket likviddé tegye, átruházza, engedményezze vagy elidegenítse.

A d) pont alkalmazásában az intézmények indokolatlan késedelem nélkül értesítik az érintett NKB-t az ott említett bármely korlátozásról.

(2)   Amennyiben egy intézmény ugyanabban az euroövezeti tagállamban több fiókteleppel rendelkezik, a következők alkalmazandók:

| a) | amennyiben a bejegyzett székhely vagy központi ügyintézési hely e tagállamban található, úgy az tesz eleget az e cikkben meghatározott kötelező tartalékképzési követelményeknek az e tagállamban található e fióktelepek vonatkozásában; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a bejegyzett székhely vagy központi ügyintézési hely e tagállamban található, úgy az tesz eleget az e cikkben meghatározott kötelező tartalékképzési követelményeknek az e tagállamban található e fióktelepek vonatkozásában;

| b) | amennyiben az intézmény e tagállamban sem bejegyzett székhellyel, sem központi ügyintézési hellyel nem rendelkezik, az intézmény kijelöli az e tagállamban található egyik fióktelepét az e cikkben megjelölt kötelező tartalékképzési követelmények teljesítése céljára; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az intézmény e tagállamban sem bejegyzett székhellyel, sem központi ügyintézési hellyel nem rendelkezik, az intézmény kijelöli az e tagállamban található egyik fióktelepét az e cikkben megjelölt kötelező tartalékképzési követelmények teljesítése céljára;

| c) | az érintett NKB az intézmény ugyanabban a tagállamban található fióktelepeinek tartalékszámláin található napvégi egyenlegek alapján értékeli, hogy az e cikk (1) bekezdésének a) pontja teljesül-e. |
| --- | --- |

c)

az érintett NKB az intézmény ugyanabban a tagállamban található fióktelepeinek tartalékszámláin található napvégi egyenlegek alapján értékeli, hogy az e cikk (1) bekezdésének a) pontja teljesül-e.

(3)   Az Európai Központi Bank (EKB) honlapján közzéteszi a következő intézmények listáját:

| a) | az e rendelet alapján kötelező tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó intézmények; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet alapján kötelező tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó intézmények;

| b) | a kötelező tartalékképzési követelmények alól a 4. cikk alapján mentesített intézmények, a 4. cikk (2) bekezdésének a)–c) pontjában említett intézmények kivételével. |
| --- | --- |

b)

a kötelező tartalékképzési követelmények alól a 4. cikk alapján mentesített intézmények, a 4. cikk (2) bekezdésének a)–c) pontjában említett intézmények kivételével.

4. cikk

A kötelező tartalékképzési követelmények alóli mentességek

(1)   Az intézmények mentesülnek a 3. cikk szerinti kötelező tartalékképzési követelmények alól, amennyiben a következők egyike fennáll:

| a) | az 1. cikk a) pontjának i. alpontjában említett engedélyt visszavonják vagy arról lemondanak; vagy |
| --- | --- |

a)

az 1. cikk a) pontjának i. alpontjában említett engedélyt visszavonják vagy arról lemondanak; vagy

| b) | az intézmény a 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) szerinti felszámolási eljárás hatálya alatt áll. |
| --- | --- |

b)

az intézmény a 2001/24/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) szerinti felszámolási eljárás hatálya alatt áll.

(2)   Az EKB az érintett NKB kérelmére mentességet adhat a 3. cikk szerinti kötelező tartalékképzési követelmények alól, amennyiben a következők bármelyike fennáll:

| a) | az intézmény a 2001/24/EK irányelv szerinti reorganizációs intézkedés hatálya alatt áll; |
| --- | --- |

a)

az intézmény a 2001/24/EK irányelv szerinti reorganizációs intézkedés hatálya alatt áll;

| b) | az intézmény az Unió vagy valamely tagállam által hozott, biztosítási intézkedést elrendelő határozat hatálya alatt áll, vagy az Unió által a Szerződés 75. cikke alapján hozott intézkedések hatálya alatt áll, ami korlátozza az intézményt a pénzeszközei használatában; |
| --- | --- |

b)

az intézmény az Unió vagy valamely tagállam által hozott, biztosítási intézkedést elrendelő határozat hatálya alatt áll, vagy az Unió által a Szerződés 75. cikke alapján hozott intézkedések hatálya alatt áll, ami korlátozza az intézményt a pénzeszközei használatában;

| c) | az EKB és az NKB-k az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatás (EKB/2014/60) (11) alapján felfüggesztették vagy kizárták az intézménynek az eurorendszer nyílt piaci műveleteihez vagy rendelkezésre állásához való hozzáférését; |
| --- | --- |

c)

az EKB és az NKB-k az (EU) 2015/510 európai központi banki iránymutatás (EKB/2014/60) (11) alapján felfüggesztették vagy kizárták az intézménynek az eurorendszer nyílt piaci műveleteihez vagy rendelkezésre állásához való hozzáférését;

| d) | az intézmény számára nem megfelelő kötelező tartalékképzést előírni. |
| --- | --- |

d)

az intézmény számára nem megfelelő kötelező tartalékképzést előírni.

Az első albekezdés c) pontja alkalmazásában, amennyiben valamely intézménynek az eurorendszer nyíltpiaci műveleteihez vagy rendelkezésre állásához való hozzáférését az EKB Kormányzótanácsa az (EU) 2015/510 iránymutatás (EKB/2014/60) 158. cikke alapján helyreállítja, úgy a mentesség a következő tartalékperiódus kezdetétől már nem alkalmazandó.

(3)   A mentességek (2) bekezdés d) pontja alapján történő megadása céljára az érintett NKB-k és az EKB valamennyi következő tényezőt figyelembe veszi:

| a) | az intézmény csak különleges feladatok ellátására jogosult-e; |
| --- | --- |

a)

az intézmény csak különleges feladatok ellátására jogosult-e;

| b) | az intézmény számára tilos-e aktív banki feladatok ellátása más hitelintézetek versenytársaként; |
| --- | --- |

b)

az intézmény számára tilos-e aktív banki feladatok ellátása más hitelintézetek versenytársaként;

| c) | az intézményt terheli-e jogi kötelezettség az összes betétjének regionális, és/vagy nemzetközi fejlesztési támogatásokra való elkülönítésére. |
| --- | --- |

c)

az intézményt terheli-e jogi kötelezettség az összes betétjének regionális, és/vagy nemzetközi fejlesztési támogatásokra való elkülönítésére.

Az a) pont alkalmazásában egy intézmény akkor csak különleges feladatok ellátására jogosult, ha meghatározott közigazgatási feladatokat lát el, vagy ha az intézmény számára törvény vagy létesítő okirat tiltja hitelintézeti tevékenység folytatását.

(4)   Az e cikkben említett mentességeket azon tartalékperiódus kezdetétől kell alkalmazni, amelynek során az adott esemény bekövetkezik.

5. cikk

Tartalékalap

(1)   Az intézmények tartalékalapjukat az (EU) 2021/379 rendelet (EKB/2021/2) alapján jelentett következő forrásokra vonatkozó statisztikai információk felhasználásával számítják ki:

| a) | betétek; |
| --- | --- |

a)

betétek;

| b) | hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok. |
| --- | --- |

b)

hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok.

Amennyiben egy intézmény az euroövezeten kívül található ugyanazon szervezet valamely fióktelepével vagy az euroövezeten kívül található ugyanazon szervezet központi ügyintézési helyével vagy bejegyzett székhelyével szembeni kötelezettségekkel rendelkezik, e kötelezettségek a tartalékalapba tartoznak.

(2)   Az (1) bekezdés alapján kiszámítandó tartalékalapba nem tartoznak bele a következő források:

| a) | bármely más intézménnyel szembeni kötelezettségek, amennyiben ez az intézmény:






  i. | e rendelet alapján kötelező tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozik; és |
| --- | --- | --- |

a)

bármely más intézménnyel szembeni kötelezettségek, amennyiben ez az intézmény:

i.

e rendelet alapján kötelező tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozik; és

| ii. | a 4. cikk alapján nem mentesül vagy nem kapott mentesítést a kötelező tartalékképzési követelmények alól; |
| --- | --- |

ii.

a 4. cikk alapján nem mentesül vagy nem kapott mentesítést a kötelező tartalékképzési követelmények alól;

| b) | az EKB-val vagy valamely euroövezeti tagállam NKB-jával szembeni kötelezettségek. |
| --- | --- |

b)

az EKB-val vagy valamely euroövezeti tagállam NKB-jával szembeni kötelezettségek.

(3)   Amennyiben egyes források a tartalékalapban a (2) bekezdésnek megfelelően nem kerülnek figyelembevételre, úgy az intézmény:

| a) | a figyelembe nem vett összegről indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintett NKB-t; |
| --- | --- |

a)

a figyelembe nem vett összegről indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintett NKB-t;

| b) | az e forrásokra vonatkozó bizonyítékkal szolgál; |
| --- | --- |

b)

az e forrásokra vonatkozó bizonyítékkal szolgál;

| c) | e források összegét azt követően vonhatja le a tartalékalapból, hogy az összegre vonatkozó bizonyítékokat a b) pontnak megfelelően az érintett NKB-hoz benyújtotta. |
| --- | --- |

c)

e források összegét azt követően vonhatja le a tartalékalapból, hogy az összegre vonatkozó bizonyítékokat a b) pontnak megfelelően az érintett NKB-hoz benyújtotta.

A b) pont alkalmazásában, amennyiben egy intézmény nem tud bizonyítékkal szolgálni az érintett NKB számára a „hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok” kategóriájába tartozó források összegéről, az intézmény az EKB honlapján közzétett egységes levonást az általa kibocsátott, két évig terjedő eredeti futamidejű, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kinnlévő állományára alkalmazza.

(4)   A (3) bekezdésben említett, a hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kategóriájába tartozó, két évig terjedő futamidejű forrásokra alkalmazott egységes levonás meghatározása során az EKB a hitelintézetek által kibocsátott és más hitelintézetek, az EKB és az érintett NKB-k által tartott értékpapírok állományának és a hitelintézetek által kibocsátott ilyen értékpapírok teljes kinnlévő állományának az euroövezet egészére érvényes makroarányát veszi figyelembe.

(5)   Egy adott tartalékperiódus tekintetében a tartalékalapot az intézmény a tartalékperiódus kezdő hónapját két hónappal megelőző hónapra vonatkozó adatok alapján számítja ki.

(6)   Az (EU) 2021/379 rendelet (EKB/2021/2) 2. cikkében meghatározott, „kisebb” csoporthoz tartozó intézmények tartalékalapjukat a negyedév végét követő harmadik hónapban kezdődő tartalékperiódustól kezdődő két egymást követő tartalékperiódus tekintetében az (EU) 2021/379 rendeletnek (EKB/2021/2) megfelelően jelentett negyedév végi adatok alapján számítják ki. Ezek az intézmények a 7. cikknek megfelelően értesítik kötelező tartalékukról az érintett NKB-t.

6. cikk

A kötelező tartalék kiszámítása

(1)   Az intézmények által a 3. cikk alapján képzett kötelező tartalékot a tartalékalapba tartozó, az 5. cikkben említett források tekintetében a következő tartalékráták használatával kell kiszámítani:

| a) | az (EU) 2021/379 rendelet (EKB/2021/2) II mellékletének 2. részében említett következő kategóriákra 0 %-os tartalékráta alkalmazandó:






  i. | a következő feltételek egyikének megfelelő betétek:






  — | két éven túli megállapodás szerinti futamidővel rendelkeznek; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

az (EU) 2021/379 rendelet (EKB/2021/2) II mellékletének 2. részében említett következő kategóriákra 0 %-os tartalékráta alkalmazandó:

i.

a következő feltételek egyikének megfelelő betétek:

—

két éven túli megállapodás szerinti futamidővel rendelkeznek;

| — | két éven túl felmondással visszaválthatóak; |
| --- | --- |

—

két éven túl felmondással visszaválthatóak;

| — | visszavásárlási megállapodások (repók); |
| --- | --- |

—

visszavásárlási megállapodások (repók);

| ii. | két évnél hosszabb eredeti futamidővel rendelkező, hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok; |
| --- | --- |

ii.

két évnél hosszabb eredeti futamidővel rendelkező, hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok;

| b) | 1 %-os tartalékráta a tartalékalapba tartozó minden más forrás esetében. |
| --- | --- |

b)

1 %-os tartalékráta a tartalékalapba tartozó minden más forrás esetében.

(2)   Az NKB vagy az intézmény – a 10–12. cikk követelményeinek fenntartásával – 100 000 EUR átalányösszegű engedményt levon minden egyes intézmény kötelező tartalékának kiszámítása során.

(3)   Az NKB-k a 6. cikknek megfelelően kiszámított kötelező tartalékot a következőkhöz használják fel:

| a) | a kötelező tartalék állománya utáni kamatfizetéshez; |
| --- | --- |

a)

a kötelező tartalék állománya utáni kamatfizetéshez;

| b) | annak értékeléséhez, hogy teljesül-e a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontja. |
| --- | --- |

b)

annak értékeléséhez, hogy teljesül-e a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontja.

7. cikk

A kötelező tartalékról való értesítés

(1)   Az NKB-k meghatározzák az intézmények egyedi kötelező tartalékairól történő értesítésre vonatkozó eljárást. Ez az eljárás kiterjed arra, hogy a kötelező tartalékot az érintett NKB vagy az intézmény számítja ki a 6. cikknek megfelelően.

(2)   Amennyiben az intézmény kötelező tartalékát az (1) bekezdés szerint az érintett NKB számítja ki, a következők mindegyike alkalmazandó:

| a) | az érintett NKB a tartalékperiódus kezdete előtt legalább három NKB-munkanappal értesíti az intézményt a kötelező tartalékáról; |
| --- | --- |

a)

az érintett NKB a tartalékperiódus kezdete előtt legalább három NKB-munkanappal értesíti az intézményt a kötelező tartalékáról;

| b) | az intézmény legkésőbb a tartalékperiódus kezdetét megelőző NKB-munkanapon visszaigazolja a kötelező tartalékát; |
| --- | --- |

b)

az intézmény legkésőbb a tartalékperiódus kezdetét megelőző NKB-munkanapon visszaigazolja a kötelező tartalékát;

| c) | amennyiben az intézmény az a) pontban említett értesítésre a tartalékperiódus kezdetét megelőző NKB-munkanap végéig nem válaszol, a b) pontban említett visszaigazolás megtörténtnek minősül, és az értesítésben foglalt kötelező tartalék az adott tartalékperiódusra alkalmazandó az adott intézményre. |
| --- | --- |

c)

amennyiben az intézmény az a) pontban említett értesítésre a tartalékperiódus kezdetét megelőző NKB-munkanap végéig nem válaszol, a b) pontban említett visszaigazolás megtörténtnek minősül, és az értesítésben foglalt kötelező tartalék az adott tartalékperiódusra alkalmazandó az adott intézményre.

(3)   Amennyiben kötelező tartalékát az (1) bekezdés szerint az intézmény számítja ki, a következők mindegyike alkalmazandó:

| a) | az intézmény a tartalékperiódus kezdete előtt legalább három NKB-munkanappal értesíti az érintett NKB-t a kötelező tartalékáról; |
| --- | --- |

a)

az intézmény a tartalékperiódus kezdete előtt legalább három NKB-munkanappal értesíti az érintett NKB-t a kötelező tartalékáról;

| b) | az érintett NKB legkésőbb a tartalékperiódus kezdetét megelőző NKB-munkanapon visszaigazolja az intézmény kötelező tartalékát; |
| --- | --- |

b)

az érintett NKB legkésőbb a tartalékperiódus kezdetét megelőző NKB-munkanapon visszaigazolja az intézmény kötelező tartalékát;

| c) | amennyiben az érintett NKB az a) pontban említett értesítésre a tartalékperiódus kezdetét megelőző NKB-munkanap végéig nem válaszol, a b) pontban említett visszaigazolás megtörténtnek minősül, és az értesítésben foglalt kötelező tartalék az adott tartalékperiódusra alkalmazandó az adott intézményre. |
| --- | --- |

c)

amennyiben az érintett NKB az a) pontban említett értesítésre a tartalékperiódus kezdetét megelőző NKB-munkanap végéig nem válaszol, a b) pontban említett visszaigazolás megtörténtnek minősül, és az értesítésben foglalt kötelező tartalék az adott tartalékperiódusra alkalmazandó az adott intézményre.

(4)   A (2) és a (3) bekezdés alkalmazásában az érintett NKB a kötelező tartalékról való értesítés tekintetében korábbi időpontot is meghatározhat.

(5)   Az NKB-k meghatározhatják a tartalékalap és az e cikk szerinti értesítésben szereplő kötelező tartalék intézmény általi felülvizsgálatára vonatkozó feltételeket és határidőket. A kötelező tartalék (2) és (3) bekezdésben említett visszaigazolását követően nincs lehetőség felülvizsgálatra.

(6)   Az érintett NKB-k az e cikkben említett eljárások végrehajtása céljából a kötelező tartalék kiszámítása szempontjából releváns adatok jelentésére és visszaigazolására vonatkozó határidőket feltüntető naptárakat tesznek elérhetővé.

(7)   Amennyiben egy intézmény nem jelentette az (EU) 2021/379 rendeletben (EKB/2021/2) megjelölt statisztikai információkat, az érintett NKB az intézmény adott tartalékperiódusra vonatkozó kötelező tartalékát az intézmény által korábban jelentett adatok és bármely más releváns információk alapján becsléssel állapítja meg, és az intézményt az adott tartalékperiódus kezdete előtt legalább három NKB-munkanappal értesíti a kötelező tartalékáról.

8. cikk

Tartalékperiódus

(1)   A tartalékperiódus a Kormányzótanács azon ülését követő irányadó refinanszírozási művelet elszámolási napján kezdődik, amely ülés napirendjére előzetesen felvették a monetáris politika irányvonalának értékelését, és a következő tartalékperiódus kezdetét megelőző napon ér véget, amennyiben a Kormányzótanács eltérően nem rendelkezik.

(2)   Az EKB Igazgatósága az EKB honlapján közzéteszi a tartalékperiódusok naptárát. E naptárat az NKB-k is közzéteszik a honlapjukon. E naptárat az EKB és az NKB-k a naptári év kezdete előtt legalább három hónappal közzéteszik.

(3)   A Kormányzótanács módosíthatja a (2) bekezdésben említett naptárat. A módosított naptárat a módosítással érintett tartalékperiódus előtt közzéteszik az EKB és az NKB-k honlapján.

9. cikk

Kamatfizetés

(1)   Az érintett NKB a tartalékszámlákon tartott kötelező tartalékok állománya után a tartalékperiódus alatt az eurorendszer irányadó refinanszírozási műveleteire alkalmazott (naptári napok számával súlyozott) átlagos kamatlábbal fizet kamatot, a következő képlet alapján (az eredményt a legközelebbi centre kell kerekíteni):

Image 1

Image 2

Ahol:

| Rt | = | a t tartalékperiódus alatt a kötelező tartalék állománya után fizetendő kamat; |
| --- | --- | --- |
| Ht | = | a t tartalékperiódus alatt a kötelező tartalék átlagos napi állománya; |
| nt | = | a naptári napok száma a t tartalékperiódusban; |
| rt | = | a t tartalékperiódus alatt a kötelező tartalék állományára vonatkozó kamatláb; a kamatlábat egységesen két tizedesjegyig kell kerekíteni; |
| i | = | a t tartalékperiódus i-edik naptári napja; |
| MRi | = | az i-edik naptári napon vagy azt megelőzően végzett legutolsó irányadó refinanszírozási művelet marginális kamatlába. |

Rt

=

a t tartalékperiódus alatt a kötelező tartalék állománya után fizetendő kamat;

Ht

=

a t tartalékperiódus alatt a kötelező tartalék átlagos napi állománya;

nt

=

a naptári napok száma a t tartalékperiódusban;

rt

=

a t tartalékperiódus alatt a kötelező tartalék állományára vonatkozó kamatláb; a kamatlábat egységesen két tizedesjegyig kell kerekíteni;

i

=

a t tartalékperiódus i-edik naptári napja;

MRi

=

az i-edik naptári napon vagy azt megelőzően végzett legutolsó irányadó refinanszírozási művelet marginális kamatlába.

(2)   Az érintett NKB a kötelező tartalék állományára vonatkozó kamatot annak a tartalékperiódusnak a végét követő második TARGET2-munkanapon fizeti ki, amely alatt a kamat felhalmozódott.

10. cikk

A kötelező tartalék közvetett módon, közvetítőn keresztül történő képzése

(1)   Egy intézmény kérheti az érintett NKB-tól annak engedélyezését, hogy kötelező tartaléka egészét közvetett módon, közvetítő intézményen keresztül képezhesse, amennyiben e közvetítő intézmény:

| a) | ugyanabban a tagállamban rezidens; |
| --- | --- |

a)

ugyanabban a tagállamban rezidens;

| b) | kötelező tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozik; |
| --- | --- |

b)

kötelező tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozik;

| c) | a kötelező tartalék képzésén túlmenően általában ellát bizonyos adminisztratív feladatokat (például pénztárkezelést) az előbbi intézmény részére. |
| --- | --- |

c)

a kötelező tartalék képzésén túlmenően általában ellát bizonyos adminisztratív feladatokat (például pénztárkezelést) az előbbi intézmény részére.

(2)   Az (1) bekezdés alkalmazásában, amennyiben egy intézmény kéri annak engedélyezését, hogy kötelező tartaléka egészét közvetett módon, közvetítő intézményen keresztül képezhesse, erre vonatkozó megállapodást köt a közvetítő intézménnyel. E megállapodásban legalább a következőket meg kell határozni:

| a) | a kérelmező hozzá kíván-e férni az eurorendszer rendelkezésre állásához és nyíltpiaci műveleteihez; |
| --- | --- |

a)

a kérelmező hozzá kíván-e férni az eurorendszer rendelkezésre állásához és nyíltpiaci műveleteihez;

| b) | legalább 12 hónapos felmondási idő, a 10. cikk (7) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek sérelme nélkül. |
| --- | --- |

b)

legalább 12 hónapos felmondási idő, a 10. cikk (7) bekezdése b) pontja rendelkezéseinek sérelme nélkül.

Amennyiben egy intézmény a b) pontban említettek szerint felmondással él, arról indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja az érintett NKB-t.

(3)   Amennyiben egy csoport anyaintézménye statisztikai adatszolgáltatásában az (EU) 2021/379 rendelet (EKB/2021/2) 6. cikke (1) bekezdésének megfelelően összevonja az ugyanabban a tagállamban rezidens leányvállalatainak üzleti tevékenységét, ez az anyaintézmény kérheti az érintett NKB-tól annak engedélyezését, hogy közvetítőként képezhesse a csoport kötelező tartalékait.

(4)   Amennyiben az anyaintézmény a (3) bekezdésnek megfelelően kéri annak engedélyezését, hogy közvetítőként képezhesse a csoport kötelező tartalékait, ez az anyaintézmény a csoport minden egyes intézményével megállapodást köt a közvetítőként való eljárásról. E megállapodásokban legalább a következőket meg kell határozni:

| a) | az anyaintézmény vagy a leányvállalatok hozzá fognak-e férni az eurorendszer rendelkezésre állásához és nyíltpiaci műveleteihez; |
| --- | --- |

a)

az anyaintézmény vagy a leányvállalatok hozzá fognak-e férni az eurorendszer rendelkezésre állásához és nyíltpiaci műveleteihez;

| b) | legalább 12 hónapos felmondási idő. |
| --- | --- |

b)

legalább 12 hónapos felmondási idő.

(5)   Az érintett NKB a kérelmező intézmény részére engedélyezheti a kötelező tartalék közvetítőn keresztül történő képzését, és erről indokolatlan késedelem nélkül értesíti az adott intézményt és a közvetítő intézményt. Az engedély a megadását követő első tartalékperiódus kezdetétől lép hatályba, és a (2) vagy (4) bekezdésben említett megállapodás időtartamáig, vagy az engedély (7) és (8) bekezdés alapján történő visszavonásáig alkalmazandó.

A valamely intézmény részére az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) 10. cikke alapján megadott, kötelező tartalék közvetítőn keresztül történő képzésére vonatkozó engedély e rendelet alkalmazásában az e bekezdésnek megfelelően megadottnak tekintendő.

(6)   Amennyiben egy közvetítő intézmény az e cikk alapján valamely másik intézmény részére kötelező tartalékot képez, e kötelező tartalékot – az e rendeletnek megfelelően tartott saját tartalékán kívül – a saját tartalékszámláin tartja.

(7)   Az EKB vagy az érintett NKB bármikor visszavonhatja az (5) bekezdés alapján megadott engedélyt, amennyiben a következők bármelyike fennáll:

| a) | a (2) vagy (4) bekezdésben említett megállapodásban részes bármely fél nem felel meg e rendelet követelményeknek; |
| --- | --- |

a)

a (2) vagy (4) bekezdésben említett megállapodásban részes bármely fél nem felel meg e rendelet követelményeknek;

| b) | a (2) vagy (4) bekezdésben említett megállapodásban részes bármely fél e cikk alapján kéri az engedély visszavonását; |
| --- | --- |

b)

a (2) vagy (4) bekezdésben említett megállapodásban részes bármely fél e cikk alapján kéri az engedély visszavonását;

| c) | a kötelező tartalék közvetett módon történő képzésének az (1) bekezdésben megjelölt feltételei már nem teljesülnek; |
| --- | --- |

c)

a kötelező tartalék közvetett módon történő képzésének az (1) bekezdésben megjelölt feltételei már nem teljesülnek;

| d) | a közvetítő intézménnyel kapcsolatos prudenciális okok állnak fenn. |
| --- | --- |

d)

a közvetítő intézménnyel kapcsolatos prudenciális okok állnak fenn.

(8)   Az érintett NKB vagy az EKB a következőket veszi figyelembe annak eldöntése során, hogy az engedélyt a (7) bekezdés alapján visszavonja-e:

| a) | a felek megállapodtak-e a megállapodás közös megegyezéssel történő megszüntetéséről; |
| --- | --- |

a)

a felek megállapodtak-e a megállapodás közös megegyezéssel történő megszüntetéséről;

| b) | a kötelező tartalékát közvetett módon, közvetítőn keresztül képező intézmény képes-e saját tartalékkövetelményei teljesítésére. |
| --- | --- |

b)

a kötelező tartalékát közvetett módon, közvetítőn keresztül képező intézmény képes-e saját tartalékkövetelményei teljesítésére.

(9)   Amennyiben az érintett NKB vagy az EKB a (7) bekezdés alapján visszavonja az engedélyt, a következők alkalmazandók:

| a) | az engedély visszavonása valamely tartalékperiódus végén lép hatályba, kivéve, ha az engedélyt a (7) bekezdés d) pontja alapján vonják vissza; |
| --- | --- |

a)

az engedély visszavonása valamely tartalékperiódus végén lép hatályba, kivéve, ha az engedélyt a (7) bekezdés d) pontja alapján vonják vissza;

| b) | amennyiben az engedélyt a (7) bekezdés d) pontja alapján vonják vissza, a visszavonás azonnali hatállyal bír, és az e bekezdés c) pontjában előírt minimális értesítési idő nem alkalmazandó; |
| --- | --- |

b)

amennyiben az engedélyt a (7) bekezdés d) pontja alapján vonják vissza, a visszavonás azonnali hatállyal bír, és az e bekezdés c) pontjában előírt minimális értesítési idő nem alkalmazandó;

| c) | az érintett NKB vagy az EKB a (2) vagy (4) bekezdésben említett megállapodásban részes mindkét felet azon utolsó tartalékperiódus vége előtt legalább öt munkanappal értesíti, amelyre vonatkozóan az engedély alkalmazandó. |
| --- | --- |

c)

az érintett NKB vagy az EKB a (2) vagy (4) bekezdésben említett megállapodásban részes mindkét felet azon utolsó tartalékperiódus vége előtt legalább öt munkanappal értesíti, amelyre vonatkozóan az engedély alkalmazandó.

(10)   Amennyiben az EKB a 2532/98/EK rendelet alapján szankciókat szab ki, e szankciókat a közvetítő intézményre és arra az intézményre is kiszabhatja, amelynek részére az a tartalékot képezi.

11. cikk

A tartalékalap összevont jelentése

(1)   Amennyiben egy intézmény a 10. cikk (3) bekezdésének megfelelően kéri az érintett NKB-tól annak engedélyezését, hogy kötelező tartalékának egészét közvetett módon, anyaintézményen keresztül képezhesse, az anyaintézmény kérheti az érintett NKB-tól annak engedélyezését, hogy a tartalékalapot és az adott csoporthoz tartozó intézmények tartalékalapját összevont alapon, az (EU) 2021/379 rendeletnek (EKB/2021/2) megfelelően jelenthesse. Az NKB-k engedélyezhetik az anyaintézmények részére, hogy a tartalékalapot összevont alapon, az (EU) 2021/379 rendeletnek (EKB/2021/2) megfelelően jelentsék.

(2)   Amennyiben az anyaintézmény az (1) bekezdésnek megfelelően kéri az érintett NKB-tól annak engedélyezését, hogy a tartalékalapot összevont alapon jelenthesse, az érintett NKB biztosítja, hogy a 10. cikk (4) bekezdésében említett megállapodás tartalmazza a 6. cikk (2) bekezdésében említett átalányösszegű engedmény egyedi szinten történő esetleges elvesztésének elismerését.

(3)   Amennyiben az érintett NKB az (1) bekezdésnek megfelelően engedélyezi az anyaintézmény részére, hogy a tartalékalapot összevont alapon jelentse, indokolatlan késedelem nélkül értesíti erről az érintett intézményt. Az engedély a megadását követő első tartalékperiódus kezdetétől lép hatályba, és a (2) bekezdésben említett megállapodás időtartamáig, vagy az engedély visszavonásáig alkalmazandó.

(4)   Amennyiben az érintett NKB az (1) bekezdésnek megfelelően engedélyezi az anyaintézmény részére, hogy a tartalékalapot összevont alapon jelentse, a közvetítő intézmény által tartott kötelező tartalékból a 6. cikk (2) bekezdésében említett egy átalányösszegű engedmény kerül levonásra.

(5)   A valamely intézmény részére az EKB által az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) 11. cikke alapján megadott, a tartalékalap összevont alapon való jelentésére vonatkozó engedély e rendelet alkalmazásában az engedély visszavonásáig érvényesnek és hatályosnak tekintendő.

12. cikk

Egyesülések és szétválások

(1)   Amennyiben egy tartalékperiódus alatt egyesülés hatályosul, a következők mindegyike alkalmazandó:

| a) | az e rendelet szerinti követelményeknek az átvett intézmény vonatkozásában az átvevő intézmény tesz eleget; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet szerinti követelményeknek az átvett intézmény vonatkozásában az átvevő intézmény tesz eleget;

| b) | az átvevő intézmény kötelező tartalékát a 6. cikk (2) bekezdése szerinti valamennyi átalányösszegű engedménnyel csökkenteni kell; |
| --- | --- |

b)

az átvevő intézmény kötelező tartalékát a 6. cikk (2) bekezdése szerinti valamennyi átalányösszegű engedménnyel csökkenteni kell;

| c) | az NKB-k mind az átvevő, mind az átvett intézmény tartalékszámláin található napvégi állomány figyelembevételével értékelik, hogy az intézmények eleget tesznek-e a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglalt követelményeknek. |
| --- | --- |

c)

az NKB-k mind az átvevő, mind az átvett intézmény tartalékszámláin található napvégi állomány figyelembevételével értékelik, hogy az intézmények eleget tesznek-e a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában foglalt követelményeknek.

(2)   Az (1) bekezdésben említett tartalékperiódust közvetlenül követő tartalékperiódusban a következők alkalmazandók:

| a) | az átvevő intézmény kötelező tartalékát a 6. cikk (2) bekezdésének megfelelően csak egy átalányösszeggel kell csökkenteni; és |
| --- | --- |

a)

az átvevő intézmény kötelező tartalékát a 6. cikk (2) bekezdésének megfelelően csak egy átalányösszeggel kell csökkenteni; és

| b) | az átvevő intézmény kötelező tartalékát a 6. cikk alkalmazásában az átvett intézmények és az átvevő intézmény tartalékalapjának összevonásával kapott tartalékalap alapján kell kiszámítani. |
| --- | --- |

b)

az átvevő intézmény kötelező tartalékát a 6. cikk alkalmazásában az átvett intézmények és az átvevő intézmény tartalékalapjának összevonásával kapott tartalékalap alapján kell kiszámítani.

A b) pont alkalmazásában a számításhoz az egyes intézmények adott tartalékperiódusra vonatkozó tartalékalapját kell felhasználni, mintha az egyesülésre nem került volna sor, az (EU) 2021/379 rendelet (EKB/2021/2) III. mellékletének 2. részében rögzített szabályoknak megfelelően.

Az első albekezdés azon későbbi tartalékperiódusokra is alkalmazandó, amelyek vonatkozásában teljesülnek az (EU) 2021/379 rendelet (EKB/2021/2) III. melléklete 2. része 4. pontjának feltételei.

(3)   Amennyiben egy tartalékperiódus alatt szétválás hatályosul, a következők alkalmazandók:

| a) | az e rendelet szerinti követelményeknek a szétváló intézmény vonatkozásában a hitelintézetnek minősülő kedvezményezett intézmények tesznek eleget; |
| --- | --- |

a)

az e rendelet szerinti követelményeknek a szétváló intézmény vonatkozásában a hitelintézetnek minősülő kedvezményezett intézmények tesznek eleget;

| b) | az egyes kedvezményezett hitelintézetek az e rendelet szerinti követelményeknek a szétváló intézmény tartalékalapjából rájuk jutó rész vonatkozásában tesznek eleget; |
| --- | --- |

b)

az egyes kedvezményezett hitelintézetek az e rendelet szerinti követelményeknek a szétváló intézmény tartalékalapjából rájuk jutó rész vonatkozásában tesznek eleget;

| c) | a szétváló intézmény által képzett tartalékot arányosan kell hozzárendelni kedvezményezett intézményekhez; |
| --- | --- |

c)

a szétváló intézmény által képzett tartalékot arányosan kell hozzárendelni kedvezményezett intézményekhez;

| d) | a 6. cikk (2) bekezdésében említett átalányösszegű engedményt minden egyes kedvezményezett intézmény kötelező tartalékából le kell vonni. |
| --- | --- |

d)

a 6. cikk (2) bekezdésében említett átalányösszegű engedményt minden egyes kedvezményezett intézmény kötelező tartalékából le kell vonni.

(4)   Azon tartalékperiódust közvetlenül követő tartalékperiódus alatt, amelynek során a szétválás hatályosult és addig, amíg a kedvezményezett intézmények tartalékalapjukat nem az (EU) 2021/379 rendeletnek (EKB/2021/2) megfelelően jelentik, a következők alkalmazandók:

| a) | az egyes kedvezményezett intézmények az e rendelet szerinti követelményeknek a szétváló intézmény tartalékalapjából rájuk jutó rész vonatkozásában tesznek eleget, amennyiben van ilyen rész; és |
| --- | --- |

a)

az egyes kedvezményezett intézmények az e rendelet szerinti követelményeknek a szétváló intézmény tartalékalapjából rájuk jutó rész vonatkozásában tesznek eleget, amennyiben van ilyen rész; és

| b) | a 6. cikk (2) bekezdésében említett átalányösszegű engedményt minden egyes kedvezményezett intézmény kötelező tartalékából le kell vonni. |
| --- | --- |

b)

a 6. cikk (2) bekezdésében említett átalányösszegű engedményt minden egyes kedvezményezett intézmény kötelező tartalékából le kell vonni.

13. cikk

Hatáskör-átruházás az euro bevezetése esetén

(1)   Amennyiben egy tagállam a Szerződésnek megfelelően bevezeti az eurót, a Kormányzótanács felhatalmazza az Igazgatóságot arra, hogy a KBER Piaci Műveletek Bizottsága álláspontjának figyelembevételét követően meghatározza a következőket:

| a) | egy átmeneti tartalékperiódus dátumai a 3. cikk szerinti kötelező tartalékképzési követelményeknek az e tagállamban letelepedett intézményekre történő alkalmazása céljára, ahol a kezdő időpont az euro e tagállamban történő bevezetésének napja; |
| --- | --- |

a)

egy átmeneti tartalékperiódus dátumai a 3. cikk szerinti kötelező tartalékképzési követelményeknek az e tagállamban letelepedett intézményekre történő alkalmazása céljára, ahol a kezdő időpont az euro e tagállamban történő bevezetésének napja;

| b) | az 5. cikkben említett tartalékalap kiszámításának módja az a) pontban említett átmeneti tartalékperiódus alatt; |
| --- | --- |

b)

az 5. cikkben említett tartalékalap kiszámításának módja az a) pontban említett átmeneti tartalékperiódus alatt;

| c) | az átmeneti tartalékperiódusra vonatkozó kötelező tartalék e tagállamban letelepedett intézmények vagy az érintett NKB általi kiszámítására és ellenőrzésére vonatkozó határidő. |
| --- | --- |

c)

az átmeneti tartalékperiódusra vonatkozó kötelező tartalék e tagállamban letelepedett intézmények vagy az érintett NKB általi kiszámítására és ellenőrzésére vonatkozó határidő.

Az Igazgatóság az első albekezdés szerinti határozatot az euro érintett tagállamban történő bevezetésének napja előtt legalább két hónappal elfogadja, és arról tájékoztatja a Kormányzótanácsot.

(2)   A Kormányzótanács felhatalmazza továbbá az Igazgatóságot arra, hogy a más euroövezeti tagállamokban letelepedett intézmények számára megengedje, hogy az (1) bekezdés a) pontjában említett átmeneti tartalékperiódus alatti és az azt közvetlenül követő érintett tartalékperiódusok vonatkozásában az eurót bevezető tagállamban letelepedett intézményekkel szembeni kötelezettségeket levonják a tartalékalapból.

Az első albekezdés nem alkalmazandó, amennyiben az eurót bevezető tagállambeli intézmények a kötelező tartalék kiszámításának időpontjában nem szerepelnek a 3. cikk (3) bekezdésének a) pontjában említett intézmények listáján. Ebben az esetben az Igazgatóság által hozott, az e bekezdés szerinti levonást lehetővé tevő határozatok részletesebben meghatározhatják az ilyen kötelezettségek levonása kiszámításának módját.

.

14. cikk

Ellenőrzés

(1)   Az érintett NKB-k a 2531/98/EK rendelet 6. cikke (3) bekezdésének megfelelően élhetnek az intézmények által szolgáltatott, a tartalékalapra vonatkozó információk pontosságának és minőségének ellenőrzésére vonatkozó jogukkal.

(2)   Amennyiben egy intézmény a 7. cikk (3) bekezdésének megfelelően értesíti az érintett NKB-t kötelező tartaléka kiszámításáról, az érintett NKB ellenőrzi e számítás pontosságát, és figyelemmel kíséri az (EU) 2021/379 rendeletnek (EKB/2021/2) megfelelően jelentett statisztikai információkkal való összeegyeztethetőséget.

15. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   Az 1745/2003/EK rendelet (EKB/2003/9) 2021. június 26-tól hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat e rendeletre való hivatkozásnak kell tekinteni és a II. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban kell értelmezni.

16. cikk

Záró rendelkezések

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2021. június 26-tól kell alkalmazni. A 3. cikket azonban 2021. július 28-tól, a 2021. évi ötödik tartalékperiódus első napján kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. január 22-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 318., 1998.11.27., 1. o.

1

(2)  
  HL L 318., 1998.11.27., 4. o.

2

(3)  Az Európai Központi Bank 1745/2003/EK rendelete (2003. szeptember 12.) a kötelező tartalékok alkalmazásáról (EKB/2003/9) (HL L 250., 2003.10.2., 10. o.).

3

(4)  Az Európai Központi Bank (EU) 2021/379 rendelete (2021. január 22.) a hitelintézetek és a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegének mérlegtételeiről (EKB/2021/2)(Lásd e Hivatalos Lap 16. oldalát).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

7

(8)  Az Európai Központi Bank EKB/2012/27 iránymutatása (2012. december 5.) a transzeurópai automatizált valós idejű bruttó elszámolású rendszerről (TARGET2) (HL L 30., 2013.1.30., 1. o.).

8

(9)  A Tanács 2533/98/EK rendelete (1998. november 23.) az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről (HL L 318., 1998.11.27., 8. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2001/24/EK irányelve (2001. április 4.) a hitelintézetek reorganizációjáról és felszámolásáról (HL L 125., 2001.5.5., 15. o.).

10

(11)  Az Európai Központi Bank (EU) 2015/510 iránymutatása (2014. december 19.) az eurorendszer monetáris politikához kötődő keretének végrehajtásáról (EKB/2014/60) (HL L 91., 2015.4.2., 3. o.).

11

---

I. MELLÉKLET

A hatályon kívül helyezett rendelet és módosításainak listája

Az Európai Központi Bank 1745/2003/EK rendelete (EKB/2003/9) (HL L 250., 2003.10.2., 10. o.)

Az Európai Központi Bank 1052/2008/EK rendelete (EKB/2008/10) (HL L 282., 2008.10.25., 14. o.)

Az Európai Központi Bank 1358/2011/EU rendelete (EKB/2011/26) (HL L 338., 2011.12.21., 51. o.)

Az Európai Központi Bank 1376/2014/EU rendelete (EKB/2014/52) (HL L 366., 2014.12.20., 79. o.)

Az Európai Központi Bank (EU) 2016/1705 rendelete (EKB/2016/26) (HL L 257., 2016.9.23., 10. o.)

---

II. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 1745/2003/EK rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 2. cikk |
| 2. cikk (1) bekezdés | 1. cikk |
| 2. cikk (2) bekezdés első albekezdés | 4. cikk (1) bekezdés |
| 2. cikk (2) bekezdés második albekezdés | 4. cikk (2) és (3) bekezdés |
| 2. cikk (3) bekezdés | 3. cikk (3) bekezdés |
| – | 3. cikk (1) bekezdés d) pont és 3. cikk (4) bekezdés |
| 3. cikk (1) bekezdés | 5. cikk (1) bekezdés |
| 3. cikk (2) bekezdés | 5. cikk (2) bekezdés |
| 3. cikk (2a) bekezdés első albekezdés | 5. cikk (3) bekezdés |
| 3. cikk (2a) bekezdés második albekezdés | 5. cikk (4) bekezdés |
| – | 5. cikk (5) bekezdés |
| 3. cikk (3) bekezdés | 5. cikk (6) bekezdés |
| 3. cikk (4) bekezdés | 5. cikk (7) bekezdés |
| 4. cikk (1) bekezdés | 6. cikk (1) bekezdés a) pont |
| 4. cikk (2) bekezdés | 6. cikk (1) bekezdés b) pont |
| 5. cikk (1) bekezdés | 6. cikk (1) bekezdés bevezető fordulat és 6. cikk (3) bekezdés |
| 5. cikk (2) bekezdés | 6. cikk (2) bekezdés |
| 5. cikk (3) bekezdés | 7. cikk (1)–(5) bekezdés |
| 5. cikk (4) bekezdés | 7. cikk (6) bekezdés |
| 5. cikk (5) bekezdés | 7. cikk (7) bekezdés |
| 6. cikk (1) bekezdés első és második mondat | 3. cikk (1) bekezdés b) pont |
| 6. cikk (1) bekezdés harmadik mondat | 3. cikk (1) bekezdés c) pont |
| 6. cikk (2) bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés a) pont |
| 6. cikk (3) bekezdés | 3. cikk (2) bekezdés |
| 7. cikk | 8. cikk |
| 8. cikk | 9. cikk |
| 9. cikk | 14. cikk (1) bekezdés |
| 10. cikk (1) és (2) bekezdés | 10. cikk (1) és (2) bekezdés, valamint 10. cikk (5) bekezdés |
| 10. cikk (3) bekezdés | 10. cikk (6) és (10) bekezdés |
| 10. cikk (4) bekezdés | 10. cikk (7) bekezdés, valamint 10. cikk (9) bekezdés a) és c) pont |
| 10. cikk (5) bekezdés | 10. cikk (9) bekezdés b) pont |
| – | 10. cikk (4)–(5) és (8) bekezdés |
| 10. cikk (6) bekezdés | (5) preambulumbekezdés és 14. cikk (2) bekezdés |
| 11. cikk | 11. cikk |
| 12. cikk | – |
| 13. cikk | 12. cikk |
| 13a. cikk | 13. cikk |
| 14. cikk | 15. cikk |
| – | |
| 15. cikk | 16. cikk |
| – | I. és II. melléklet |

1745/2003/EK rendelet

Ez a rendelet

1. cikk

2. cikk

2. cikk (1) bekezdés

1. cikk

2. cikk (2) bekezdés első albekezdés

4. cikk (1) bekezdés

2. cikk (2) bekezdés második albekezdés

4. cikk (2) és (3) bekezdés

2. cikk (3) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

–

3. cikk (1) bekezdés d) pont és 3. cikk (4) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés

5. cikk (1) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

3. cikk (2a) bekezdés első albekezdés

5. cikk (3) bekezdés

3. cikk (2a) bekezdés második albekezdés

5. cikk (4) bekezdés

–

5. cikk (5) bekezdés

3. cikk (3) bekezdés

5. cikk (6) bekezdés

3. cikk (4) bekezdés

5. cikk (7) bekezdés

4. cikk (1) bekezdés

6. cikk (1) bekezdés a) pont

4. cikk (2) bekezdés

6. cikk (1) bekezdés b) pont

5. cikk (1) bekezdés

6. cikk (1) bekezdés bevezető fordulat és 6. cikk (3) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

6. cikk (2) bekezdés

5. cikk (3) bekezdés

7. cikk (1)–(5) bekezdés

5. cikk (4) bekezdés

7. cikk (6) bekezdés

5. cikk (5) bekezdés

7. cikk (7) bekezdés

6. cikk (1) bekezdés első és második mondat

3. cikk (1) bekezdés b) pont

6. cikk (1) bekezdés harmadik mondat

3. cikk (1) bekezdés c) pont

6. cikk (2) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés a) pont

6. cikk (3) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

7. cikk

8. cikk

8. cikk

9. cikk

9. cikk

14. cikk (1) bekezdés

10. cikk (1) és (2) bekezdés

10. cikk (1) és (2) bekezdés, valamint 10. cikk (5) bekezdés

10. cikk (3) bekezdés

10. cikk (6) és (10) bekezdés

10. cikk (4) bekezdés

10. cikk (7) bekezdés, valamint 10. cikk (9) bekezdés a) és c) pont

10. cikk (5) bekezdés

10. cikk (9) bekezdés b) pont

–

10. cikk (4)–(5) és (8) bekezdés

10. cikk (6) bekezdés

(5) preambulumbekezdés és 14. cikk (2) bekezdés

11. cikk

11. cikk

12. cikk

–

13. cikk

12. cikk

13a. cikk

13. cikk

14. cikk

15. cikk

–

15. cikk

16. cikk

–

I. és II. melléklet

---

| 2021.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 73/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 73/16

---

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK (EU) 2021/379 RENDELETE

(2021. január 22.)

a hitelintézetek és a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegének mérlegtételeiről (átdolgozás) (EKB/2021/2)

AZ EURÓPAI KÖZPONTI BANK KORMÁNYZÓTANÁCSA,

tekintettel a Központi Bankok Európai Rendszere és az Európai Központi Bank Alapokmányára és különösen annak 5. cikkére,

tekintettel az Európai Központi Bank által végzett statisztikai adatgyűjtésről szóló, 1998. november 23-i 2533/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 5. cikke (1) bekezdésére és 6. cikke (4) bekezdésére,

tekintettel a kötelező tartalékok Európai Központi Bank által történő alkalmazásáról szóló, 1998. november 23-i 2531/98/EK tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/33) (3) módosításra került, és további jelentős módosítására van szükség, tekintettel különösen az 1745/2003/EK európai központi banki rendelet (EKB/2003/9) (4) és az (EU) 2017/1131 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) közelmúltbeli módosítására és az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6). Ezért azt egyértelműség érdekében azt át kell dolgozni. |
| --- | --- |

(1)

Az 1071/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/33) (3) módosításra került, és további jelentős módosítására van szükség, tekintettel különösen az 1745/2003/EK európai központi banki rendelet (EKB/2003/9) (4) és az (EU) 2017/1131 európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) közelmúltbeli módosítására és az (EU) 2019/2033 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6). Ezért azt egyértelműség érdekében azt át kell dolgozni.

| (2) | A 2533/98/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Európai Bizottsággal az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) foglalt statisztikai követelmények módosításáról történő egyeztetés megtörtént. |
| --- | --- |

(2)

A 2533/98/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének megfelelően az Európai Bizottsággal az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) foglalt statisztikai követelmények módosításáról történő egyeztetés megtörtént.

| (3) | A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az Európai Központi Bank (EKB) számára, hogy az adatszolgáltatói kör keretein belül jelölje ki a tényleges adatszolgáltatói kört, valamint feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek alól. A 6. cikk (4) bekezdése kimondja, hogy az EKB olyan rendeleteket fogadhat el, amelyek meghatározzák, hogy a statisztikai információk ellenőrzésére, illetve kötelező begyűjtésére vonatkozó jogosultságot milyen feltételekkel lehet gyakorolni. |
| --- | --- |

(3)

A 2533/98/EK rendelet 3. cikke előírja az Európai Központi Bank (EKB) számára, hogy az adatszolgáltatói kör keretein belül jelölje ki a tényleges adatszolgáltatói kört, valamint feljogosítja arra, hogy az adatszolgáltatók egyes csoportjait teljes mértékben vagy részlegesen mentesítse a statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségek alól. A 6. cikk (4) bekezdése kimondja, hogy az EKB olyan rendeleteket fogadhat el, amelyek meghatározzák, hogy a statisztikai információk ellenőrzésére, illetve kötelező begyűjtésére vonatkozó jogosultságot milyen feltételekkel lehet gyakorolni.

| (4) | A 2533/98/EK rendelet 4. cikke megköveteli, hogy a tagállamok maguk szervezzék meg a statisztikai adatszolgáltatást, és teljeskörűen működjenek együtt a Központi Bankok Európai Rendszerével (KBER) a KBER Alapokmányának 5. cikkéből fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében. |
| --- | --- |

(4)

A 2533/98/EK rendelet 4. cikke megköveteli, hogy a tagállamok maguk szervezzék meg a statisztikai adatszolgáltatást, és teljeskörűen működjenek együtt a Központi Bankok Európai Rendszerével (KBER) a KBER Alapokmányának 5. cikkéből fakadó kötelezettségek teljesítésének biztosítása érdekében.

| (5) | A KBER-nek feladatai ellátásához a fennálló összegekben és tranzakciókban kifejezett pénzügyi eszközökre és forrásokra, a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) szektorára és az uniós jogban meghatározott hitelintézetekre vonatkozó statisztikai információkra van szüksége. Ahhoz, hogy az EKB átfogó statisztikai képet kapjon az azokban a tagállamokban kibontakozó monetáris fejleményekről, amelyeknek a pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok), amelyeket egy gazdasági területként kell tekinteni, szükség van az MPI szektor – teljes és homogén adatszolgáltatói körön alapuló – összevont mérlegének elkészítésére. Kellően részletes statisztikai információkra van szükség továbbá az euroövezet monetáris aggregátumai és azok ellentételei folyamatos analitikai hasznosságának biztosításához is. |
| --- | --- |

(5)

A KBER-nek feladatai ellátásához a fennálló összegekben és tranzakciókban kifejezett pénzügyi eszközökre és forrásokra, a monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k) szektorára és az uniós jogban meghatározott hitelintézetekre vonatkozó statisztikai információkra van szüksége. Ahhoz, hogy az EKB átfogó statisztikai képet kapjon az azokban a tagállamokban kibontakozó monetáris fejleményekről, amelyeknek a pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállamok), amelyeket egy gazdasági területként kell tekinteni, szükség van az MPI szektor – teljes és homogén adatszolgáltatói körön alapuló – összevont mérlegének elkészítésére. Kellően részletes statisztikai információkra van szükség továbbá az euroövezet monetáris aggregátumai és azok ellentételei folyamatos analitikai hasznosságának biztosításához is.

| (6) | Az (EU) 2019/2033 rendelet módosítja többek között a „hitelintézeteknek” az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) szereplő fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az kiterjedjen a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra. Következésképpen a „monetáris pénzügyi intézmény” 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) szereplő fogalommeghatározását hozzá kell igazítani az 575/2013/EU rendelet vonatkozó módosított rendelkezéséhez a betétgyűjtő vállalatok statisztikai osztályozására szolgáló közös előírások, fogalommeghatározások és osztályozások egységességének, valamint az MPI szektor homogenitásának fenntartása érdekében. Ugyanakkor biztosítani kell a módosított 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott valamennyi hitelintézetre vonatkozó statisztikai információk folyamatos rendelkezésre állását, többek között az e hitelintézetek tartalékalapjának az (EU) 2021/378 európai központi banki rendeletnek (8) (EKB/2021/1) megfelelően történő kiszámítása céljára. Ezért az átdolgozás a nem-MPI hitelintézetekre is kiterjed. |
| --- | --- |

(6)

Az (EU) 2019/2033 rendelet módosítja többek között a „hitelintézeteknek” az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletben (7) szereplő fogalommeghatározását annak érdekében, hogy az kiterjedjen a rendszerszinten jelentős befektetési vállalkozásokra. Következésképpen a „monetáris pénzügyi intézmény” 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) szereplő fogalommeghatározását hozzá kell igazítani az 575/2013/EU rendelet vonatkozó módosított rendelkezéséhez a betétgyűjtő vállalatok statisztikai osztályozására szolgáló közös előírások, fogalommeghatározások és osztályozások egységességének, valamint az MPI szektor homogenitásának fenntartása érdekében. Ugyanakkor biztosítani kell a módosított 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott valamennyi hitelintézetre vonatkozó statisztikai információk folyamatos rendelkezésre állását, többek között az e hitelintézetek tartalékalapjának az (EU) 2021/378 európai központi banki rendeletnek (8) (EKB/2021/1) megfelelően történő kiszámítása céljára. Ezért az átdolgozás a nem-MPI hitelintézetekre is kiterjed.

| (7) | Az átfogó adatszolgáltatási teher csökkentése érdekében kívánatos, hogy a hitelintézetek havi mérlegére vonatkozó statisztikai információk kerüljenek felhasználásra az (EU) 2021/378 rendeletnek (EKB/2021/1) megfelelően az EKB kötelező tartalékképzési rendszerének hatálya alá tartozó hitelintézetek tartalékalapjának rendszeres kiszámítása céljára. Ezenkívül a tartalékalaphoz kapcsolódó adatszolgáltatási követelményeket ki kell igazítani annak érdekében, hogy azok lehetővé tegyék a kötelező tartalékképzési követelmények alá tartozó hitelintézeteknél elhelyezett betétek konkrét statisztikai besorolásra való hivatkozás nélkül történő jelentését. |
| --- | --- |

(7)

Az átfogó adatszolgáltatási teher csökkentése érdekében kívánatos, hogy a hitelintézetek havi mérlegére vonatkozó statisztikai információk kerüljenek felhasználásra az (EU) 2021/378 rendeletnek (EKB/2021/1) megfelelően az EKB kötelező tartalékképzési rendszerének hatálya alá tartozó hitelintézetek tartalékalapjának rendszeres kiszámítása céljára. Ezenkívül a tartalékalaphoz kapcsolódó adatszolgáltatási követelményeket ki kell igazítani annak érdekében, hogy azok lehetővé tegyék a kötelező tartalékképzési követelmények alá tartozó hitelintézeteknél elhelyezett betétek konkrét statisztikai besorolásra való hivatkozás nélkül történő jelentését.

| (8) | A statisztikai követelmények kapcsolódó adatszolgáltatók csoportjai általi teljesítésének megkönnyítése érdekében megfelelő, hogy az MPI-k részére megengedhető legyen, hogy az olyan más adatszolgáltatók nevében is adatot szolgáltassanak, amelyek szintén az ugyanabban a tagállamban rezidens MPI-k. Ugyanakkor szükséges, hogy az ilyen csoportok vonatkozásában jelentett statisztikai információk adott esetben elegendőek legyenek a hitelintézetek tartalékalapjának az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) szerint történő kiszámításához. Ezért az ilyen csoportok minden tagja tartalékalapjának kiszámításához szükséges információkat jelenteni kell, kivéve, ha a csoport részére az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) alapján megengedték, hogy a csoport egésze vonatkozásában összevont alapon jelentse a tartalékokat. |
| --- | --- |

(8)

A statisztikai követelmények kapcsolódó adatszolgáltatók csoportjai általi teljesítésének megkönnyítése érdekében megfelelő, hogy az MPI-k részére megengedhető legyen, hogy az olyan más adatszolgáltatók nevében is adatot szolgáltassanak, amelyek szintén az ugyanabban a tagállamban rezidens MPI-k. Ugyanakkor szükséges, hogy az ilyen csoportok vonatkozásában jelentett statisztikai információk adott esetben elegendőek legyenek a hitelintézetek tartalékalapjának az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) szerint történő kiszámításához. Ezért az ilyen csoportok minden tagja tartalékalapjának kiszámításához szükséges információkat jelenteni kell, kivéve, ha a csoport részére az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) alapján megengedték, hogy a csoport egésze vonatkozásában összevont alapon jelentse a tartalékokat.

| (9) | Helyénvaló lehet, ha a nemzeti központi bankok (NKB-k) a tényleges adatszolgáltatói körtől az EKB által meghatározott statisztikai követelmények teljesítéséhez szükséges statisztikai információkat egy szélesebb körű, az NKB-k saját felelősségi körében az uniós vagy a nemzeti joggal, vagy a bevett gyakorlattal összhangban létrehozott, más statisztikai célokat is szolgáló statisztikai adatszolgáltatási keretrendszer részeként gyűjtik be, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítését. Ez egyben csökkentheti az adatszolgáltatási terhet is. Az átláthatóság növelése érdekében ilyen esetekben célszerű tájékoztatni az adatszolgáltatókat arról, hogy az adatgyűjtés egyéb statisztikai célokat szolgál. Meghatározott esetekben az EKB követelményei teljesítése érdekében támaszkodhat az ilyen más célra összegyűjtött statisztikai információkra. |
| --- | --- |

(9)

Helyénvaló lehet, ha a nemzeti központi bankok (NKB-k) a tényleges adatszolgáltatói körtől az EKB által meghatározott statisztikai követelmények teljesítéséhez szükséges statisztikai információkat egy szélesebb körű, az NKB-k saját felelősségi körében az uniós vagy a nemzeti joggal, vagy a bevett gyakorlattal összhangban létrehozott, más statisztikai célokat is szolgáló statisztikai adatszolgáltatási keretrendszer részeként gyűjtik be, feltéve, hogy ez nem veszélyezteti az EKB statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítését. Ez egyben csökkentheti az adatszolgáltatási terhet is. Az átláthatóság növelése érdekében ilyen esetekben célszerű tájékoztatni az adatszolgáltatókat arról, hogy az adatgyűjtés egyéb statisztikai célokat szolgál. Meghatározott esetekben az EKB követelményei teljesítése érdekében támaszkodhat az ilyen más célra összegyűjtött statisztikai információkra.

| (10) | Az EKB-nak figyelemmel kell kísérnie a monetáris transzmissziót és különösen az irányadó refinanszírozási műveletekre és a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletekre alkalmazott kamatlábaknak, valamint az eszközvásárlási programok keretében folytatott vásárlásoknak a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok tekintetében érvényesülő hitelezési feltételekre gyakorolt hatását. Ahhoz, hogy az EKB hatékonyabban és időszerűbben kísérje figyelemmel a reálgazdaságban érvényesülő hitelezési feltételeket és a hitelnek a monetáris aggregátumok ellentételeként betöltött szerepét, havi alapon az értékpapírosításokra és az MPI-k általi egyéb átruházásokra vonatkozó további statisztikai információkat kell gyűjteni, különösen a háztartásoknak nyújtott hitelek cél szerinti bontása és a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek futamidő szerinti bontása vonatkozásában. |
| --- | --- |

(10)

Az EKB-nak figyelemmel kell kísérnie a monetáris transzmissziót és különösen az irányadó refinanszírozási műveletekre és a célzott hosszabb lejáratú refinanszírozási műveletekre alkalmazott kamatlábaknak, valamint az eszközvásárlási programok keretében folytatott vásárlásoknak a háztartások és a nem pénzügyi vállalatok tekintetében érvényesülő hitelezési feltételekre gyakorolt hatását. Ahhoz, hogy az EKB hatékonyabban és időszerűbben kísérje figyelemmel a reálgazdaságban érvényesülő hitelezési feltételeket és a hitelnek a monetáris aggregátumok ellentételeként betöltött szerepét, havi alapon az értékpapírosításokra és az MPI-k általi egyéb átruházásokra vonatkozó további statisztikai információkat kell gyűjteni, különösen a háztartásoknak nyújtott hitelek cél szerinti bontása és a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek futamidő szerinti bontása vonatkozásában.

| (11) | Az EKB-nak a virtuális számla-összevezetésre vonatkozó statisztikai információkra van szüksége ahhoz, hogy a virtuális számla-összevezetésekben szereplő betétek és hitelek hatását a monetáris és hitelezési fejlemények elemzése során meg lehessen különböztetni az egyéb betétek és hitelek hatásától. |
| --- | --- |

(11)

Az EKB-nak a virtuális számla-összevezetésre vonatkozó statisztikai információkra van szüksége ahhoz, hogy a virtuális számla-összevezetésekben szereplő betétek és hitelek hatását a monetáris és hitelezési fejlemények elemzése során meg lehessen különböztetni az egyéb betétek és hitelek hatásától.

| (12) | A hitelezési fejlemények elemzésének elősegítése érdekében bizonyos fogalommeghatározásokat és adatszolgáltatási gyakorlatokat össze kell hangolni az EKB által előírt más szabályozói adatszolgáltatási követelményekkel. |
| --- | --- |

(12)

A hitelezési fejlemények elemzésének elősegítése érdekében bizonyos fogalommeghatározásokat és adatszolgáltatási gyakorlatokat össze kell hangolni az EKB által előírt más szabályozói adatszolgáltatási követelményekkel.

| (13) | A piaci átláthatóság növelése és az adatszolgáltatás megkönnyítése érdekében a pénzpiaci alapok (PPA-k) statisztikai célú meghatározását továbbá össze kell hangolni a felügyeleti szabályokkal, amennyiben az (EU) 2017/1131 rendelet alapján engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások a betéteket lényegében helyettesítő eszköznek minősülő pénzügyi eszközöket bocsátanak ki. |
| --- | --- |

(13)

A piaci átláthatóság növelése és az adatszolgáltatás megkönnyítése érdekében a pénzpiaci alapok (PPA-k) statisztikai célú meghatározását továbbá össze kell hangolni a felügyeleti szabályokkal, amennyiben az (EU) 2017/1131 rendelet alapján engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások a betéteket lényegében helyettesítő eszköznek minősülő pénzügyi eszközöket bocsátanak ki.

| (14) | Az MPI szektor euroövezet egészére vonatkozó mérlege elemzésének javítása érdekében fokozni kell a bizonyos tételekre vonatkozó adatszolgáltatási követelményeknek az NKB-k által az EKB/2014/15 európai központi banki iránymutatás (9) alapján szolgáltatott, azokat kiegészítő statisztikai információkkal való harmonizálását. |
| --- | --- |

(14)

Az MPI szektor euroövezet egészére vonatkozó mérlege elemzésének javítása érdekében fokozni kell a bizonyos tételekre vonatkozó adatszolgáltatási követelményeknek az NKB-k által az EKB/2014/15 európai központi banki iránymutatás (9) alapján szolgáltatott, azokat kiegészítő statisztikai információkkal való harmonizálását.

| (15) | Ahhoz, hogy az EKB hatékonyan figyelemmel tudja kísérni a bankközi tevékenységet, az eszközökre és forrásokra vonatkozó információkat MPI ügyfelek szerinti bontásban kell gyűjteni, valamint javítani kell a havi és a negyedéves alapon gyűjtött ügyfélinformációk közötti összhangot. |
| --- | --- |

(15)

Ahhoz, hogy az EKB hatékonyan figyelemmel tudja kísérni a bankközi tevékenységet, az eszközökre és forrásokra vonatkozó információkat MPI ügyfelek szerinti bontásban kell gyűjteni, valamint javítani kell a havi és a negyedéves alapon gyűjtött ügyfélinformációk közötti összhangot.

| (16) | Ezenkívül az MPI-k és a pénzügyi szektor más részei, többek között a monetáris pénzügyi intézményektől eltérő pénzügyi közvetítők közötti viszony egyértelművé tétele, valamint a monetáris unió pénzügyi elszámolásai összeállításának elősegítése érdekében a betétekre és tulajdonosi részesedésekre vonatkozó statisztikai információkat az ügyfelek alszektorok szerinti bontásával együtt kell gyűjteni. |
| --- | --- |

(16)

Ezenkívül az MPI-k és a pénzügyi szektor más részei, többek között a monetáris pénzügyi intézményektől eltérő pénzügyi közvetítők közötti viszony egyértelművé tétele, valamint a monetáris unió pénzügyi elszámolásai összeállításának elősegítése érdekében a betétekre és tulajdonosi részesedésekre vonatkozó statisztikai információkat az ügyfelek alszektorok szerinti bontásával együtt kell gyűjteni.

| (17) | Az egyes tagállamok kormányai által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok MPI-k által tartott állományaira vonatkozó információkat megfelelő időben kell gyűjteni az ezen értékpapíroknak való kitettségek pontos figyelemmel kísérése érdekében. A tagállamokra vonatkozó információkat az uniós hatóságoktól, többek között az Egységes Szanálási Testülettől (ESZT) és az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköztől (EFSF) származó, az eszközökre és forrásokra vonatkozó információknak kell kiegészíteniük. Ezenkívül az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének következtében szükség van az adatszolgáltatási követelmények aktualizálására. |
| --- | --- |

(17)

Az egyes tagállamok kormányai által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok MPI-k által tartott állományaira vonatkozó információkat megfelelő időben kell gyűjteni az ezen értékpapíroknak való kitettségek pontos figyelemmel kísérése érdekében. A tagállamokra vonatkozó információkat az uniós hatóságoktól, többek között az Egységes Szanálási Testülettől (ESZT) és az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköztől (EFSF) származó, az eszközökre és forrásokra vonatkozó információknak kell kiegészíteniük. Ezenkívül az Egyesült Királyság Unióból való kilépésének következtében szükség van az adatszolgáltatási követelmények aktualizálására.

| (18) | Emellett szükség van a teljes ingatlanállományra vonatkozó információk gyűjtésére is az MPI-k ilyen tulajdona mértékének figyelemmel kísérése és a teljes nem pénzügyi eszközeik alakulásának jobb megértése érdekében. |
| --- | --- |

(18)

Emellett szükség van a teljes ingatlanállományra vonatkozó információk gyűjtésére is az MPI-k ilyen tulajdona mértékének figyelemmel kísérése és a teljes nem pénzügyi eszközeik alakulásának jobb megértése érdekében.

| (19) | A legújabb havi és negyedéves követelményeket a naptári negyedéven belülre eső referencia-időszakok tekintetében kell bevezetni az adatszolgáltatók általi végrehajtásuk megkönnyítése érdekében. Következésképpen a havi követelmények első jelentése a 2022. januári referencia-időszakra, a negyedéves követelmények első jelentése pedig 2022 első negyedévére vonatkozik. A szükséges adatok folyamatos rendelkezésre állásának biztosítása érdekében a negyedéves adatkövetelményeket a 2021 negyedik negyedévi referencia-időszak tekintetében fenn kell tartani. Az e rendelet alapján létrehozott adatszolgáltatási követelményeket ezért a jelentendő havi információkra vonatkozó adott referencia-időszakot, vagyis 2022. február 1-jét követően kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(19)

A legújabb havi és negyedéves követelményeket a naptári negyedéven belülre eső referencia-időszakok tekintetében kell bevezetni az adatszolgáltatók általi végrehajtásuk megkönnyítése érdekében. Következésképpen a havi követelmények első jelentése a 2022. januári referencia-időszakra, a negyedéves követelmények első jelentése pedig 2022 első negyedévére vonatkozik. A szükséges adatok folyamatos rendelkezésre állásának biztosítása érdekében a negyedéves adatkövetelményeket a 2021 negyedik negyedévi referencia-időszak tekintetében fenn kell tartani. Az e rendelet alapján létrehozott adatszolgáltatási követelményeket ezért a jelentendő havi információkra vonatkozó adott referencia-időszakot, vagyis 2022. február 1-jét követően kell alkalmazni.

| (20) | Szükség van egy olyan eljárás kidolgozására, amely lehetővé teszi az e rendelet mellékleteiben szükséges technikai módosítások hatékony végrehajtását, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatják meg a mögöttes koncepcionális keretet, és nem növelik az adatszolgáltatási terhet. Ezen eljárás során figyelembe kell venni az KBER Statisztikai Bizottságának véleményét. Az NKB-knak a rendelet mellékleteinek ilyen technikai módosítására a Statisztikai Bizottságon keresztül kell javaslatot tenniük. |
| --- | --- |

(20)

Szükség van egy olyan eljárás kidolgozására, amely lehetővé teszi az e rendelet mellékleteiben szükséges technikai módosítások hatékony végrehajtását, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatják meg a mögöttes koncepcionális keretet, és nem növelik az adatszolgáltatási terhet. Ezen eljárás során figyelembe kell venni az KBER Statisztikai Bizottságának véleményét. Az NKB-knak a rendelet mellékleteinek ilyen technikai módosítására a Statisztikai Bizottságon keresztül kell javaslatot tenniük.

| (21) | Ugyanakkor a jogbiztonság biztosítása érdekében szükséges, hogy e rendelet azon rendelkezései, amelyek a „hitelintézetek” fogalommeghatározásának az (EU) 2019/2033 rendelet alapján történő módosításának közvetlen következményei, e módosítással egyidejűleg, vagyis 2021. június 26-ától kerüljenek alkalmazásra. |
| --- | --- |

(21)

Ugyanakkor a jogbiztonság biztosítása érdekében szükséges, hogy e rendelet azon rendelkezései, amelyek a „hitelintézetek” fogalommeghatározásának az (EU) 2019/2033 rendelet alapján történő módosításának közvetlen következményei, e módosítással egyidejűleg, vagyis 2021. június 26-ától kerüljenek alkalmazásra.

| (22) | Az egységesség és a jogbiztonság érdekében szükséges továbbá, hogy e rendelet azon rendelkezései, amelyek az (EU) 2021/378 rendeletre (EKB/2021/1) hivatkoznak, ugyanattól a naptól kerüljenek alkalmazásra, mint az említett rendelet rendelkezései, |
| --- | --- |

(22)

Az egységesség és a jogbiztonság érdekében szükséges továbbá, hogy e rendelet azon rendelkezései, amelyek az (EU) 2021/378 rendeletre (EKB/2021/1) hivatkoznak, ugyanattól a naptól kerüljenek alkalmazásra, mint az említett rendelet rendelkezései,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Tárgy és hatály

Ez a rendelet az euroövezeti tagállamok területén rezidens következő adatszolgáltatókra vonatkozó adatszolgáltatási követelményeket határozza meg a mérlegtételekre vonatkozó statisztikai információk tekintetében:

| a) | a hitelintézetektől eltérő monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k); |
| --- | --- |

a)

a hitelintézetektől eltérő monetáris pénzügyi intézmények (MPI-k);

| b) | olyan hitelintézetek, amelyek vagy:






  i. | a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 8. cikkének megfelelően kerültek engedélyezésre; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

olyan hitelintézetek, amelyek vagy:

i.

a 2013/36/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv (10) 8. cikkének megfelelően kerültek engedélyezésre; vagy

10

| ii. | a 2013/36/EU irányelv 2. cikkének (5) bekezdése alapján mentesülnek az ilyen engedélyezés alól; |
| --- | --- |

ii.

a 2013/36/EU irányelv 2. cikkének (5) bekezdése alapján mentesülnek az ilyen engedélyezés alól;

| c) | a hitelintézetek fióktelepei, ideértve az olyan hitelintézetek valamely euroövezeti tagállamban létesített fióktelepeit, amelyeknek sem bejegyzett székhelye, sem központi ügyintézési helye nem euroövezeti tagállamban található; nem tartoznak ide azonban a valamely euroövezeti tagállamban letelepedett hitelintézeteknek az euroövezeti tagállamon kívül létesített fióktelepei. |
| --- | --- |

c)

a hitelintézetek fióktelepei, ideértve az olyan hitelintézetek valamely euroövezeti tagállamban létesített fióktelepeit, amelyeknek sem bejegyzett székhelye, sem központi ügyintézési helye nem euroövezeti tagállamban található; nem tartoznak ide azonban a valamely euroövezeti tagállamban letelepedett hitelintézeteknek az euroövezeti tagállamon kívül létesített fióktelepei.

2. cikk

Fogalommeghatározások

E rendelet alkalmazásában a következő fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| 1. | „monetáris pénzügyi intézmény” (MPI): a következő szektorok egyikéhez tartozó szervezet:






  a) | központi bankok; |
| --- | --- | --- |

1.

„monetáris pénzügyi intézmény” (MPI): a következő szektorok egyikéhez tartozó szervezet:

a)

központi bankok;

| b) | egyéb MPI-k, amelyek közé tartoznak a betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével, valamint a pénzpiaci alapok (PPA-k); |
| --- | --- |

b)

egyéb MPI-k, amelyek közé tartoznak a betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével, valamint a pénzpiaci alapok (PPA-k);

| 2. | „hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott „hitelintézet”; |
| --- | --- |

2.

„hitelintézet”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 1. pontjában meghatározott „hitelintézet”;

| 3. | „betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével”: az alábbiak bármelyike:






  a) | azon hitelintézetek, amelyek tevékenységére az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának a) alpontja hivatkozik; |
| --- | --- | --- |

3.

„betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével”: az alábbiak bármelyike:

a)

azon hitelintézetek, amelyek tevékenységére az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának a) alpontja hivatkozik;

| b) | az a) pontban említettektől eltérő pénzügyi intézmények, amelyek fő tevékenysége az 549/2013/EU rendelet (11) A. mellékletének 2.56. pontjában említett pénzügyi közvetítés, és amelyek tevékenysége az I. melléklet 1. részében említett betéteknek és/vagy betétet lényegében helyettesítő eszközöknek az elfogadása gazdasági egységektől, a nem pénzügyi intézményeket is ideértve, valamint a saját kockázatra történő hitelnyújtás és/vagy értékpapír-befektetés; |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említettektől eltérő pénzügyi intézmények, amelyek fő tevékenysége az 549/2013/EU rendelet (11) A. mellékletének 2.56. pontjában említett pénzügyi közvetítés, és amelyek tevékenysége az I. melléklet 1. részében említett betéteknek és/vagy betétet lényegében helyettesítő eszközöknek az elfogadása gazdasági egységektől, a nem pénzügyi intézményeket is ideértve, valamint a saját kockázatra történő hitelnyújtás és/vagy értékpapír-befektetés;

11

| c) | a főként elektronikus pénz kibocsátásának formájában megjelenő, a b) pontban említett pénzügyi közvetítéssel foglalkozó elektronikuspénz-kibocsátó intézmények; |
| --- | --- |

c)

a főként elektronikus pénz kibocsátásának formájában megjelenő, a b) pontban említett pénzügyi közvetítéssel foglalkozó elektronikuspénz-kibocsátó intézmények;

| 4. | „nem-MPI hitelintézet”: olyan hitelintézet, amelynek tevékenysége nem az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának a) alpontjában említett tevékenységekből áll; |
| --- | --- |

4.

„nem-MPI hitelintézet”: olyan hitelintézet, amelynek tevékenysége nem az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdése 1. pontjának a) alpontjában említett tevékenységekből áll;

| 5. | „pénzpiaci alapok” vagy „PPA-k”: az (EU) 2017/1131 rendelet 4. cikke alapján engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások, amelyek az e rendelet I. mellékletének 1. részében említett, a betéteket lényegében helyettesítő eszköznek minősülő részvényeket vagy befektetési jegyeket bocsátanak ki; |
| --- | --- |

5.

„pénzpiaci alapok” vagy „PPA-k”: az (EU) 2017/1131 rendelet 4. cikke alapján engedélyezett kollektív befektetési vállalkozások, amelyek az e rendelet I. mellékletének 1. részében említett, a betéteket lényegében helyettesítő eszköznek minősülő részvényeket vagy befektetési jegyeket bocsátanak ki;

| 6. | „adatszolgáltatók”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének 2. pontjában meghatározott „adatszolgáltatók”; |
| --- | --- |

6.

„adatszolgáltatók”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének 2. pontjában meghatározott „adatszolgáltatók”;

| 7. | „rezidens”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének 4. pontjában meghatározott „rezidens”; |
| --- | --- |

7.

„rezidens”: a 2533/98/EK rendelet 1. cikkének 4. pontjában meghatározott „rezidens”;

| 8. | „érintett NKB”: az euroövezet azon tagállamának nemzeti központi bankja, amelyben az adatszolgáltató rezidens; |
| --- | --- |

8.

„érintett NKB”: az euroövezet azon tagállamának nemzeti központi bankja, amelyben az adatszolgáltató rezidens;

| 9. | „pénzügyi közvetítő vállalat” vagy „PKV”: az 1075/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/40) (12) 1. cikkében meghatározott „pénzügyi közvetítő vállalat”; |
| --- | --- |

9.

„pénzügyi közvetítő vállalat” vagy „PKV”: az 1075/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/40) (12) 1. cikkében meghatározott „pénzügyi közvetítő vállalat”;

12

| 10. | „értékpapírosítás”: olyan ügylet, amely vagy az (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 2. cikkének 9. pontjában meghatározott hagyományos értékpapírosítás, vagy az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikkének 2. pontjában meghatározott értékpapírosítás, amelynek része az értékpapírosított hitelek egy PKV-nak való elidegenítése; |
| --- | --- |

10.

„értékpapírosítás”: olyan ügylet, amely vagy az (EU) 2017/2402 európai parlamenti és tanácsi rendelet (13) 2. cikkének 9. pontjában meghatározott hagyományos értékpapírosítás, vagy az 1075/2013/EU rendelet (EKB/2013/40) 1. cikkének 2. pontjában meghatározott értékpapírosítás, amelynek része az értékpapírosított hitelek egy PKV-nak való elidegenítése;

13

| 11. | „elektronikuspénz-kibocsátó intézmény”: a 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 2. cikkének 1. pontjában meghatározott „elektronikuspénz-kibocsátó intézmény”; |
| --- | --- |

11.

„elektronikuspénz-kibocsátó intézmény”: a 2009/110/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (14) 2. cikkének 1. pontjában meghatározott „elektronikuspénz-kibocsátó intézmény”;

14

| 12. | „elektronikus pénz”: a 2009/110/EK irányelv 2. cikkének 2. pontjában meghatározott „elektronikus pénz”; |
| --- | --- |

12.

„elektronikus pénz”: a 2009/110/EK irányelv 2. cikkének 2. pontjában meghatározott „elektronikus pénz”;

| 13. | „leírás”: a hitel értékvesztése miatt a hitel mérlegben szereplő könyv szerinti értékének közvetlen csökkentése; |
| --- | --- |

13.

„leírás”: a hitel értékvesztése miatt a hitel mérlegben szereplő könyv szerinti értékének közvetlen csökkentése;

| 14. | „kivezetés”: a hitel teljes könyv szerinti értékének leírása, amelynek eredményeként a hitel a mérlegből kikerül; |
| --- | --- |

14.

„kivezetés”: a hitel teljes könyv szerinti értékének leírása, amelynek eredményeként a hitel a mérlegből kikerül;

| 15. | „hitelgondozó”: az az MPI, amely kezeli az értékpapírosítás vagy egyébként átruházott hitel mögött húzódó hitelügyletet a tőke és kamatok adóstól való beszedése tekintetében; |
| --- | --- |

15.

„hitelgondozó”: az az MPI, amely kezeli az értékpapírosítás vagy egyébként átruházott hitel mögött húzódó hitelügyletet a tőke és kamatok adóstól való beszedése tekintetében;

| 16. | „csoporton belüli pozíciók”: azonos – egy anyavállalatból és valamennyi, általa közvetlenül vagy közvetetten ellenőrzött, euroövezetben rezidens csoporttagból álló – csoporthoz tartozó euroövezeti betétgyűjtő vállalatoknak nyújtott hitelek vagy azoktól gyűjtött betétek; |
| --- | --- |

16.

„csoporton belüli pozíciók”: azonos – egy anyavállalatból és valamennyi, általa közvetlenül vagy közvetetten ellenőrzött, euroövezetben rezidens csoporttagból álló – csoporthoz tartozó euroövezeti betétgyűjtő vállalatoknak nyújtott hitelek vagy azoktól gyűjtött betétek;

| 17. | „a »kisebb« csoporthoz tartozó intézmény”: olyan MPI, amelynek részére a 9. cikk (1) és (2) bekezdése alapján eltérést engedélyeztek, vagy olyan nem-MPI hitelintézet, amelynek a 9. cikk (5) bekezdésének a) pontja alapján eltérést engedélyeztek; |
| --- | --- |

17.

„a »kisebb« csoporthoz tartozó intézmény”: olyan MPI, amelynek részére a 9. cikk (1) és (2) bekezdése alapján eltérést engedélyeztek, vagy olyan nem-MPI hitelintézet, amelynek a 9. cikk (5) bekezdésének a) pontja alapján eltérést engedélyeztek;

| 18. | „hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok”: az adatszolgáltató által az alkalmazandó számviteli gyakorlatoknak megfelelően hitelezési veszteségekre elkülönített összegek; |
| --- | --- |

18.

„hitelezési veszteségek fedezetére képzett céltartalékok”: az adatszolgáltató által az alkalmazandó számviteli gyakorlatoknak megfelelően hitelezési veszteségekre elkülönített összegek;

| 19. | „saját értékpapír-állományok”: a kibocsátó adatszolgáltató által tartott értékpapírok, amelyek az alábbiak egyikéből következnek:






  a) | olyan értékpapírok kibocsátáskor történő visszatartása vagy korábban értékesített olyan értékpapírok adatszolgáltató általi megvásárlása, amelyek a kibocsátó adatszolgáltató számviteli mérlegében rögzítésre kerülnek; |
| --- | --- | --- |

19.

„saját értékpapír-állományok”: a kibocsátó adatszolgáltató által tartott értékpapírok, amelyek az alábbiak egyikéből következnek:

a)

olyan értékpapírok kibocsátáskor történő visszatartása vagy korábban értékesített olyan értékpapírok adatszolgáltató általi megvásárlása, amelyek a kibocsátó adatszolgáltató számviteli mérlegében rögzítésre kerülnek;

| b) | olyan értékpapírok kibocsátáskor történő visszatartása vagy korábban értékesített olyan értékpapírok adatszolgáltató általi megvásárlása, amelyek nem kerülnek rögzítésre a számviteli mérlegben, amelyeket azonban a kibocsátó piaci műveletek céljára felhasznál vagy amelyek ilyen felhasználásra rendelkezésre állnak; |
| --- | --- |

b)

olyan értékpapírok kibocsátáskor történő visszatartása vagy korábban értékesített olyan értékpapírok adatszolgáltató általi megvásárlása, amelyek nem kerülnek rögzítésre a számviteli mérlegben, amelyeket azonban a kibocsátó piaci műveletek céljára felhasznál vagy amelyek ilyen felhasználásra rendelkezésre állnak;

| 20. | „virtuális számla-összevezetés”: valamely MPI vagy MPI-k által szervezetek csoportjának (az összevezetés résztvevői) biztosított számla-összevezetési eljárás, ahol az MPI által vagy részére fizetendő kamatot az összevezetésben részt vevő valamennyi számla „virtuális” nettó pozíciója alapján számítják ki, és az összevezetés résztvevői:






  a) | külön számlákat tartanak fenn; és |
| --- | --- | --- |

20.

„virtuális számla-összevezetés”: valamely MPI vagy MPI-k által szervezetek csoportjának (az összevezetés résztvevői) biztosított számla-összevezetési eljárás, ahol az MPI által vagy részére fizetendő kamatot az összevezetésben részt vevő valamennyi számla „virtuális” nettó pozíciója alapján számítják ki, és az összevezetés résztvevői:

a)

külön számlákat tartanak fenn; és

| b) | a számlák közötti átutalás nélkül más résztvevők betétei terhére folyószámlahitelt vehetnek igénybe; |
| --- | --- |

b)

a számlák közötti átutalás nélkül más résztvevők betétei terhére folyószámlahitelt vehetnek igénybe;

| 21. | „fióktelep”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 17. pontjában meghatározott „fióktelep”; |
| --- | --- |

21.

„fióktelep”: az 575/2013/EU rendelet 4. cikke (1) bekezdésének 17. pontjában meghatározott „fióktelep”;

| 22. | „kivezetés a mérlegből”: a hitelnek vagy egy részének kivétele az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló összegekből; |
| --- | --- |

22.

„kivezetés a mérlegből”: a hitelnek vagy egy részének kivétele az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló összegekből;

| 23. | „hitel átruházása”: hitel vagy hitelcsomag adatszolgáltató általi megszerzése vagy elidegenítése, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg; |
| --- | --- |

23.

„hitel átruházása”: hitel vagy hitelcsomag adatszolgáltató általi megszerzése vagy elidegenítése, ami a tulajdonjog átruházásával vagy a hitelnyújtásban részesedés vállalásával valósul meg;

| 24. | „egyesülés”: olyan művelet, amelynek során egy vagy több intézmény (az átvett intézmények) felszámolás nélküli megszűnése időpontjában minden eszközét és forrását egy másik intézményre (az átvevő intézményre) ruházza át, amely lehet újonnan alapított intézmény. |
| --- | --- |

24.

„egyesülés”: olyan művelet, amelynek során egy vagy több intézmény (az átvett intézmények) felszámolás nélküli megszűnése időpontjában minden eszközét és forrását egy másik intézményre (az átvevő intézményre) ruházza át, amely lehet újonnan alapított intézmény.

3. cikk

Tényleges adatszolgáltatói kör

(1)   A tényleges adatszolgáltatói kör az euroövezeti tagállamok területén rezidens MPI-kből és nem-MPI hitelintézetekből áll.

(2)   Amennyiben az NKB-k e rendelet 5. cikke (4) bekezdésének megfelelően a PPA-k részvényei/befektetési jegyei tulajdonosainak rezidensi jogállására vonatkozó statisztikai információkat gyűjtenek az 549/2013/EU rendelet A. mellékletének 2.86–2.94. pontjában meghatározott egyéb pénzügyi közvetítőktől a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével (EPK-k), úgy az NKB-k ezeket az EPK-kat e rendelet 5. cikke (4) bekezdésének alkalmazásában a tényleges adatszolgáltatói kör részeként szerepeltethetik.

4. cikk

Az MPI-k statisztikai célú jegyzéke

(1)   Az Igazgatótanács az NKB-k által az (EU) 2018/876 európai központi banki iránymutatás (EKB/2018/16) (15) 4. cikkében foglaltak szerint rögzített statisztikai információk alapján létrehozza és vezeti az MPI-k jegyzékét.

(2)   Az EKB – többek között elektronikus úton – közzéteszi az MPI-k naprakész statisztikai célú jegyzékét.

(3)   Ha a jegyzék legutolsó hozzáférhető változata hibás, az EKB nem alkalmaz szankciót azzal az adatszolgáltatóval szemben, amely nem tesz megfelelően eleget az e rendelet szerinti statisztikai adatszolgáltatási kötelezettségeinek, amennyiben az adatszolgáltató ezt a hibás jegyzékben jóhiszeműen bízva tette.

Az adatszolgáltatók e rendeletnek megfelelően jelentik az előírt statisztikai információkat, amennyiben a jegyzékből való kizárásuk nyilvánvalóan téves.

5. cikk

Statisztikai adatszolgáltatási követelmények

(1)   Az MPI-k minden alábbi statisztikai információt jelentenek az érintett NKB-nak:

| a) | az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában megjelölt hó végi fennálló összegek; |
| --- | --- |

a)

az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában megjelölt hó végi fennálló összegek;

| b) | az I. melléklet 4. részének 1A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt havi átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további havi átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja; |
| --- | --- |

b)

az I. melléklet 4. részének 1A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt havi átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további havi átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja;

| c) | az I. melléklet 5. részének 5a. táblázatában megjelölt havi nettó hitelátruházások; |
| --- | --- |

c)

az I. melléklet 5. részének 5a. táblázatában megjelölt havi nettó hitelátruházások;

| d) | az I. melléklet 5. részének 5b. táblázatában megjelölt átruházott hitelek hó végi fennálló összegei és havi átértékelési kiigazításai; |
| --- | --- |

d)

az I. melléklet 5. részének 5b. táblázatában megjelölt átruházott hitelek hó végi fennálló összegei és havi átértékelési kiigazításai;

| e) | az I. melléklet 3. részének 2., 3. és 4. táblázatában megjelölt negyedév végi fennálló összegek; |
| --- | --- |

e)

az I. melléklet 3. részének 2., 3. és 4. táblázatában megjelölt negyedév végi fennálló összegek;

| f) | az I. melléklet 4. részének 2A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt negyedéves átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további negyedéves átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja. |
| --- | --- |

f)

az I. melléklet 4. részének 2A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt negyedéves átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további negyedéves átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja.

Az NKB-k az első albekezdés e) és f) pontjában megjelölt negyedéves statisztikai információkat gyűjthetik havi alapon, amennyiben az ilyen adatgyűjtés megkönnyíti az adatok előállítási folyamatát.

(2)   A nem-MPI hitelintézetek minden alábbi statisztikai információt jelentenek az érintett NKB-nak:

| a) | az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában megjelölt hó végi fennálló összegek, a következők kivételével:






  i. | virtuális számla-összevezetési pozíciók; |
| --- | --- | --- |

a)

az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában megjelölt hó végi fennálló összegek, a következők kivételével:

i.

virtuális számla-összevezetési pozíciók;

| ii. | kibocsátott PPA részvények/befektetési jegyek; |
| --- | --- |

ii.

kibocsátott PPA részvények/befektetési jegyek;

| b) | az I. melléklet 4. részének 1A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt havi átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további havi átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja, a következők kivételével:






  i. | virtuális számla-összevezetési pozíciók; |
| --- | --- | --- |

b)

az I. melléklet 4. részének 1A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt havi átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további havi átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja, a következők kivételével:

i.

virtuális számla-összevezetési pozíciók;

| ii. | kibocsátott PPA részvények/befektetési jegyek; |
| --- | --- |

ii.

kibocsátott PPA részvények/befektetési jegyek;

| c) | az I. melléklet 3. részének 2. táblázatában megjelölt negyedév végi fennálló összegek, a hitelek fennmaradó futamidők szerinti bontásaira vonatkozó tételek kivételével; |
| --- | --- |

c)

az I. melléklet 3. részének 2. táblázatában megjelölt negyedév végi fennálló összegek, a hitelek fennmaradó futamidők szerinti bontásaira vonatkozó tételek kivételével;

| d) | az I. melléklet 3. részének 3. és 4. táblázatában megjelölt negyedév végi fennálló összegek; |
| --- | --- |

d)

az I. melléklet 3. részének 3. és 4. táblázatában megjelölt negyedév végi fennálló összegek;

| e) | az I. melléklet 4. részének 2A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt negyedéves átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további negyedéves átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja. |
| --- | --- |

e)

az I. melléklet 4. részének 2A. táblázatában minimumkövetelményként megjelölt negyedéves átértékelési kiigazítások, valamint az e táblázatban szereplő további negyedéves átértékelési kiigazítások, amennyiben az érintett NKB ezt előírja.

Az NKB-k az első albekezdés c)–e) pontjában megjelölt negyedéves statisztikai információkat gyűjthetik havi alapon, amennyiben az ilyen adatgyűjtés megkönnyíti az adatok előállítási folyamatát.

(3)   Az NKB-k az (1) és a (2) bekezdés szerinti, kibocsátott és tartott értékpapírokra vonatkozó statisztikai információkat gyűjthetik értékpapíronként, amennyiben a statisztikai információk a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályoknak megfelelően kerülnek levezetésre.

(4)   Az NKB-k a PPA részvények/befektetési jegyek tulajdonosainak rezidensi jogállására vonatkozó statisztikai információkat az I. melléklet 2. része 5.7. szakaszában foglaltaknak megfelelően más rendelkezésre álló forrásból is gyűjthetik, amennyiben ezek az információk megfelelnek a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályoknak.

6. cikk

Az MPI-k általi csoportos adatszolgáltatás

(1)   Amennyiben egy anyavállalat és leányvállalatai ugyanabban a tagállamban rezidens MPI-k, az anyavállalat az 5. cikk (1) bekezdése alapján jelentett statisztikai információkban összevonhatja az e leányvállalatok tevékenységére vonatkozó statisztikai információkat. Amennyiben a csoport hitelintézeteket és más MPI-ket is magában foglal, úgy e statisztikai információkat a hitelintézetek és az egyéb MPI-k vonatkozásában külön kell jelenteni.

(2)   Az érintett NKB engedélyezheti egy hitelintézet számára, hogy az 5. cikk (1) bekezdésében említett statisztikai információkat hitelintézetek egy csoportja nevében összevont alapon jelentse, feltéve, hogy a következők mindegyike teljesül:

| a) | a hitelintézet az 5. cikk (1) bekezdése alapján jelentett statisztikai információkban nem vonja össze az e leányvállalatok tevékenységére vonatkozó statisztikai információkat az (1) bekezdésnek megfelelően; |
| --- | --- |

a)

a hitelintézet az 5. cikk (1) bekezdése alapján jelentett statisztikai információkban nem vonja össze az e leányvállalatok tevékenységére vonatkozó statisztikai információkat az (1) bekezdésnek megfelelően;

| b) | az érintett NKB az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 10. cikkének (5) bekezdése alapján engedélyezte a kötelező tartalékok e hitelintézeten keresztül történő képzését, és amennyiben ez a hitelintézet az említett rendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közvetítő intézmény; |
| --- | --- |

b)

az érintett NKB az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 10. cikkének (5) bekezdése alapján engedélyezte a kötelező tartalékok e hitelintézeten keresztül történő képzését, és amennyiben ez a hitelintézet az említett rendelet 10. cikkének (1) bekezdése értelmében vett közvetítő intézmény;

| c) | a csoport minden tagja ugyanabban a tagállamban rezidens MPI. |
| --- | --- |

c)

a csoport minden tagja ugyanabban a tagállamban rezidens MPI.

Amennyiben egy hitelintézet az első albekezdés szerinti engedélyt kapott az érintett NKB-tól, ez a hitelintézet a statisztikai információkat a saját mérlegében, valamint a csoport minden egyes tagjának mérlegében összevont alapon jelenti, az 5. cikk (1) bekezdésének megfelelően.

(3)   Amennyiben az MPI-k az (1) és a (2) bekezdésnek megfelelően csoportalapon szolgáltatnak adatot, minimumként jelentik csoport minden egyes tagja tartalékalapjának az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkével összhangban történő kiszámítása céljára a III. melléklet 1. részének 1. táblázatában megjelölt információkat.

Amennyiben egy, az (1) és (2) bekezdésnek megfelelően csoportalapon adatot szolgáltató MPI részére az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 11. cikke alapján engedélyezték a tartalékalap összevont alapon történő jelentését, az első albekezdés nem alkalmazandó.

(4)   Az (1) és a (2) bekezdésben említett csoportok minden tagja külön szerepel az MPI-k 4. cikkben említett jegyzékében.

7. cikk

Határidők

(1)   Az NKB-k meghatározzák, hogy a (2) és a (3) bekezdésben említett adatszolgáltatási határidők betartása érdekében e rendelet alapján milyen gyakorisággal és határidőkkel kapják a statisztikai információkat az adatszolgáltatóktól, és erről megfelelően tájékoztatják az adatszolgáltatókat.

(2)   Az NKB-k a havi statisztikákat a tárgyhónap végét követő 15. munkanap végéig küldik meg az EKB részére.

(3)   Az NKB-k a negyedéves statisztikákat a tárgynegyedév végét követő 28. munkanap végéig küldik meg az EKB részére.

8. cikk

Számviteli szabályok a statisztikai adatszolgáltatás céljára

(1)   Eltérő rendelkezés hiányában az adatszolgáltatók az e rendelet szerinti adatszolgáltatás céljára a 86/635/EGK tanácsi irányelvben (16) és az egyéb alkalmazandó nemzetközi standardokban meghatározott számviteli szabályokat követik.

E rendelet céljára az adatszolgáltatók a pénzügyi eszközöket és forrásokat bruttó alapon jelentik.

(2)   A betéti kötelezettségek és hitelek adatszolgáltatók általi jelentése során a következők alkalmazandók:

| a) | az adatszolgáltatók a betéti kötelezettségek és hitelek hó végi fennálló tőkeösszegét jelentik. |
| --- | --- |

a)

az adatszolgáltatók a betéti kötelezettségek és hitelek hó végi fennálló tőkeösszegét jelentik.

| b) | az adatszolgáltatók az a) pontban említett összegből kizárják a vonatkozó számviteli gyakorlatok szerint meghatározott leírásokat és kivezetéseket. |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatók az a) pontban említett összegből kizárják a vonatkozó számviteli gyakorlatok szerint meghatározott leírásokat és kivezetéseket.

| c) | az adatszolgáltatók a betéti kötelezettségeket és hiteleket más eszközökkel vagy forrásokkal nem nettósítják. |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatók a betéti kötelezettségeket és hiteleket más eszközökkel vagy forrásokkal nem nettósítják.

(3)   Az NKB-k megengedhetik az adatszolgáltatóknak, hogy a hiteleket a hitelveszteségek fedezetére képzett céltartalékokkal csökkentett összegen jelentsék, amennyiben ezt a jelen rendelet elfogadása előtt az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 8. cikke (4) bekezdésének megfelelően az adatszolgáltatóknak megengedték.

(4)   Az MPI-k a megfelelő eszköz- és forrásösszegekből kizárják az általuk kibocsátott hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok és tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírok saját állományait. Az NKB-k megengedhetik az MPI-k számára, hogy saját értékpapír-állományaikat a vonatkozó eszközökön és forrásokon belül jelentsék, ideértve az 5. cikk (3) bekezdésének megfelelően értékpapíronkénti alapon történő jelentést is, amennyiben az NKB le tudja vezetni az eszközök és források I. mellékletben meghatározott, a saját értékpapír-állományok összegét nem tartalmazó szükséges részletezését.

9. cikk

Eltérések

(1)   Az NKB-k az 5. cikk (1) bekezdésében említett statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket engedélyezhetnek a kisméretű MPI-k részére, feltéve, hogy a következők mindegyike teljesül:

| a) | az eltérésben részesülő összes kisméretű MPI együttes hozzájárulása nem haladja meg a nemzeti MPI-mérleg összes eszközei fennálló összegének 5 %-át; |
| --- | --- |

a)

az eltérésben részesülő összes kisméretű MPI együttes hozzájárulása nem haladja meg a nemzeti MPI-mérleg összes eszközei fennálló összegének 5 %-át;

| b) | az eltérésben részesülő összes PPA együttes hozzájárulása a következő küszöbértékek egyikét sem haladja meg:






  i. | a nemzeti PPA-mérleg összes eszközei fennálló összegének 10 %-a, amennyiben e nemzeti PPA-mérleg a teljes euroövezeti PPA-mérleg több mint 15 %-át teszi ki; |
| --- | --- | --- |

b)

az eltérésben részesülő összes PPA együttes hozzájárulása a következő küszöbértékek egyikét sem haladja meg:

i.

a nemzeti PPA-mérleg összes eszközei fennálló összegének 10 %-a, amennyiben e nemzeti PPA-mérleg a teljes euroövezeti PPA-mérleg több mint 15 %-át teszi ki;

| ii. | a nemzeti PPA-mérleg összes eszközei fennálló összegének 30 %-a, amennyiben e nemzeti PPA-mérleg a teljes euroövezeti PPA-mérleg kevesebb mint 15 %-át teszi ki, kivéve, ha e nemzeti PPA-mérleg a teljes euroövezeti PPA-mérleg kevesebb mint 1 %-át teszi ki, amely esetben nem alkalmazandó küszöbérték. |
| --- | --- |

ii.

a nemzeti PPA-mérleg összes eszközei fennálló összegének 30 %-a, amennyiben e nemzeti PPA-mérleg a teljes euroövezeti PPA-mérleg kevesebb mint 15 %-át teszi ki, kivéve, ha e nemzeti PPA-mérleg a teljes euroövezeti PPA-mérleg kevesebb mint 1 %-át teszi ki, amely esetben nem alkalmazandó küszöbérték.

Amennyiben az NKB-k az első albekezdés alapján eltéréseket engedélyeznek, úgy legalább a következő statisztikai információkat gyűjtik:

| a) | az összes eszközök fennálló összege éves alapon; |
| --- | --- |

a)

az összes eszközök fennálló összege éves alapon;

| b) | a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információk. |
| --- | --- |

b)

a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információk.

(2)   Az NKB-k az I. melléklet 6. részének megfelelően az I mellékletében meghatározott statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket engedélyezhetnek a hitelintézetnek minősülő kisméretű MPI-knek, feltéve, hogy a következők mindegyike teljesül:

| a) | az eltérésben részesülő összes hitelintézet együttes hozzájárulása nem haladja meg a nemzeti MPI-mérleg összes eszközei fennálló összegének 10 %-át; és |
| --- | --- |

a)

az eltérésben részesülő összes hitelintézet együttes hozzájárulása nem haladja meg a nemzeti MPI-mérleg összes eszközei fennálló összegének 10 %-át; és

| b) | az eltérésben részesülő összes hitelintézet együttes hozzájárulása nem haladja meg az összevont euroövezeti MPI-mérleg összes eszközei fennálló összegének 1 %-át. |
| --- | --- |

b)

az eltérésben részesülő összes hitelintézet együttes hozzájárulása nem haladja meg az összevont euroövezeti MPI-mérleg összes eszközei fennálló összegének 1 %-át.

(3)   A „kisebb” csoporthoz tartozó intézmények alkalmazhatják az NKB-k által az (1) vagy a (2) bekezdés vagy az (5) bekezdés a) pontja alapján engedélyezett eltéréseket, vagy a statisztikai információkat jelenthetik az 5. cikknek megfelelően.

(4)   Az NKB-k a PPA-k részére a következő statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket engedélyezhetnek:

| a) | az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott követelmények, amennyiben a következők mindegyike teljesül:






  i. | a PPA-k az 1073/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/38) (17) 5. cikkének megfelelően a mérlegtételekre vonatkozó statisztikai információkat jelentenek; |
| --- | --- | --- |

a)

az 5. cikk (1) bekezdésében meghatározott követelmények, amennyiben a következők mindegyike teljesül:

i.

a PPA-k az 1073/2013/EU európai központi banki rendelet (EKB/2013/38) (17) 5. cikkének megfelelően a mérlegtételekre vonatkozó statisztikai információkat jelentenek;

| ii. | a PPA-k az i. alpontban említett statisztikai információkat az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) I. melléklete 1. része 1. pontjának megfelelően havi alapon és az NKB-k által az említett rendelet 9. cikke alapján meghatározott határidőkkel jelentik; |
| --- | --- |

ii.

a PPA-k az i. alpontban említett statisztikai információkat az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) I. melléklete 1. része 1. pontjának megfelelően havi alapon és az NKB-k által az említett rendelet 9. cikke alapján meghatározott határidőkkel jelentik;

| iii. | a PPA-k a kibocsátott PPA részvények/befektetési jegyek hó végi fennálló összegeit az NKB-k által a jelen rendelet 7. cikke alapján meghatározott határidőkkel jelentik; |
| --- | --- |

iii.

a PPA-k a kibocsátott PPA részvények/befektetési jegyek hó végi fennálló összegeit az NKB-k által a jelen rendelet 7. cikke alapján meghatározott határidőkkel jelentik;

| b) | az I mellékletében meghatározott következő statisztikai adatszolgáltatási követelmények bármelyike:






  i. | az I. melléklet 2. részének 5.1. szakaszában említett nem-MPI ügyfelek betéteinek és az ilyen ügyfeleknek nyújtott hiteleknek a részletezései, valamint az I. melléklet 2. részének 5.2. szakaszában említett MPI ügyfelekkel fennálló pozíciók részletezése; |
| --- | --- | --- |

b)

az I mellékletében meghatározott következő statisztikai adatszolgáltatási követelmények bármelyike:

i.

az I. melléklet 2. részének 5.1. szakaszában említett nem-MPI ügyfelek betéteinek és az ilyen ügyfeleknek nyújtott hiteleknek a részletezései, valamint az I. melléklet 2. részének 5.2. szakaszában említett MPI ügyfelekkel fennálló pozíciók részletezése;

| ii. | az I. melléklet 2. részének 7. szakaszában említett, a hitelek és betétek felhalmozódott kamataira vonatkozó információk; |
| --- | --- |

ii.

az I. melléklet 2. részének 7. szakaszában említett, a hitelek és betétek felhalmozódott kamataira vonatkozó információk;

| iii. | az I melléklet 2. részének 5.1. szakaszában említett, a biztosítók szektorának és a nyugdíjpénztárak szektorának külön-külön szektor szerinti részletezése; |
| --- | --- |

iii.

az I melléklet 2. részének 5.1. szakaszában említett, a biztosítók szektorának és a nyugdíjpénztárak szektorának külön-külön szektor szerinti részletezése;

| iv. | az I. melléklet 2. részének 5.3. szakaszában említett, a csoporton belüli hitelekre és betétekre vonatkozó információk; |
| --- | --- |

iv.

az I. melléklet 2. részének 5.3. szakaszában említett, a csoporton belüli hitelekre és betétekre vonatkozó információk;

| v. | az I. melléklet 3. részének 3. szakaszában említett, szektorok szerinti részletezés; |
| --- | --- |

v.

az I. melléklet 3. részének 3. szakaszában említett, szektorok szerinti részletezés;

| vi. | az I. melléklet 3. részének 7. szakaszában említett, országok szerinti részletezés; |
| --- | --- |

vi.

az I. melléklet 3. részének 7. szakaszában említett, országok szerinti részletezés;

| vii. | az I. melléklet 3. részének 4. szakaszában említett, ingatlanállományokra vonatkozó információk; |
| --- | --- |

vii.

az I. melléklet 3. részének 4. szakaszában említett, ingatlanállományokra vonatkozó információk;

| viii. | az I. melléklet 3. részének 6. szakaszában említett tulajdonosi részesedések részletezése; |
| --- | --- |

viii.

az I. melléklet 3. részének 6. szakaszában említett tulajdonosi részesedések részletezése;

| ix. | az I. melléklet 5. részében említett, értékpapírosításokra és egyéb hitelátruházásokra vonatkozó információk; |
| --- | --- |

ix.

az I. melléklet 5. részében említett, értékpapírosításokra és egyéb hitelátruházásokra vonatkozó információk;

| c) | az I melléklet 2. részének 5.7. szakaszában említett, a PPA részvények vagy befektetési jegyek tulajdonosainak rezidens státuszára vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények, amennyiben a következők bármelyike teljesül:






  i. | a PPA részvények/befektetési jegyek az első alkalommal kerülnek kibocsátásra; |
| --- | --- | --- |

c)

az I melléklet 2. részének 5.7. szakaszában említett, a PPA részvények vagy befektetési jegyek tulajdonosainak rezidens státuszára vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények, amennyiben a következők bármelyike teljesül:

i.

a PPA részvények/befektetési jegyek az első alkalommal kerülnek kibocsátásra;

| ii. | a PPA részvények/befektetési jegyek tulajdonosainak rezidens státuszára vonatkozó, előírt statisztikai információkat az I melléklet 2. része 5.7. szakaszának megfelelően más forrásokból gyűjtik; |
| --- | --- |

ii.

a PPA részvények/befektetési jegyek tulajdonosainak rezidens státuszára vonatkozó, előírt statisztikai információkat az I melléklet 2. része 5.7. szakaszának megfelelően más forrásokból gyűjtik;

| iii. | piaci fejlemények következtében az NKB-k számára már nem lehetséges a PPA részvények/befektetési jegyek tulajdonosainak rezidens státuszára vonatkozó, előírt információk ii. alpontban említettek szerinti gyűjtése. |
| --- | --- |

iii.

piaci fejlemények következtében az NKB-k számára már nem lehetséges a PPA részvények/befektetési jegyek tulajdonosainak rezidens státuszára vonatkozó, előírt információk ii. alpontban említettek szerinti gyűjtése.

Amennyiben az NKB-k az első albekezdés b) pontja i., ii., v. vagy vi. alpontjának megfelelően a PPA-k részére eltéréseket engedélyeznek, biztosítják, hogy az eltéréseknek a nemzeti MPI-mérlegben az egyes tételek megfelelő teljes fennálló összegéhez való együttes hozzájárulása nem haladja meg az 5 %-ot.

Amennyiben az NKB-k az első albekezdés b) pontja iii. alpontjának megfelelően a PPA-k részére eltéréseket engedélyeznek, külön blokkokat különböztetnek meg az eszköz- és forráspozíciók, valamint a belföldi rezidensek és a más euroövezeti tagállamok rezidensei tekintetében, és biztosítják, hogy a biztosítók szektorának és a nyugdíjpénztárak szektorának az eltéréssel érintett egyes blokkokon belüli együttes hozzájárulása nem haladja meg a nemzeti PPA-mérleg vonatkozó blokkjának 5 %-át.

Amennyiben az NKB-k az első albekezdés c) pontja i. és iii. alpontjának megfelelően a PPA-k részére eltéréseket engedélyeznek, ezek az eltérések 12 hónapos időszakra alkalmazandók.

(5)   Az NKB-k a következő statisztikai adatszolgáltatási követelmények bármelyikétől való eltéréseket engedélyezhetnek a nem-MPI hitelintézetek részére:

| a) | az 5. cikk (2) bekezdésében említett követelmények, amennyiben az adatszolgáltató összes eszközeinek fennálló összege nem haladja meg a 350 millió eurót; |
| --- | --- |

a)

az 5. cikk (2) bekezdésében említett követelmények, amennyiben az adatszolgáltató összes eszközeinek fennálló összege nem haladja meg a 350 millió eurót;

| b) | az I mellékletében meghatározott következő statisztikai adatszolgáltatási követelmények bármelyike:






  i. | a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott, euróban denominált hitelek futamidő szerinti részletezésére vonatkozó információk; |
| --- | --- | --- |

b)

az I mellékletében meghatározott következő statisztikai adatszolgáltatási követelmények bármelyike:

i.

a nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott, euróban denominált hitelek futamidő szerinti részletezésére vonatkozó információk;

| ii. | a háztartásoknak és a háztartásokat segítő nonprofit intézményeknek nyújtott, euróban denominált hitelek futamidő és a hitel célja szerinti részletezésére vonatkozó információk; |
| --- | --- |

ii.

a háztartásoknak és a háztartásokat segítő nonprofit intézményeknek nyújtott, euróban denominált hitelek futamidő és a hitel célja szerinti részletezésére vonatkozó információk;

| iii. | az I. melléklet 2. részének 6. szakaszában említett tőke és tartalékok részletezése; |
| --- | --- |

iii.

az I. melléklet 2. részének 6. szakaszában említett tőke és tartalékok részletezése;

| iv. | az I. melléklet 3. részének 4. szakaszában említett, ingatlanállományokra vonatkozó információk; |
| --- | --- |

iv.

az I. melléklet 3. részének 4. szakaszában említett, ingatlanállományokra vonatkozó információk;

| v. | az I. melléklet 3. részének 6. szakaszában említett tulajdonosi részesedések részletezése; |
| --- | --- |

v.

az I. melléklet 3. részének 6. szakaszában említett tulajdonosi részesedések részletezése;

| vi. | az I. melléklet 2. részének 7. szakaszában említett, a hitelek és betétek felhalmozódott kamataira vonatkozó információk; |
| --- | --- |

vi.

az I. melléklet 2. részének 7. szakaszában említett, a hitelek és betétek felhalmozódott kamataira vonatkozó információk;

| vii. | az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában szereplő, saját értékpapír-állományokra vonatkozó információk. |
| --- | --- |

vii.

az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában szereplő, saját értékpapír-állományokra vonatkozó információk.

Amennyiben az NKB-k az első albekezdés a) pontja alapján eltéréseket engedélyeznek, úgy legalább a következő statisztikai információkat gyűjtik:

| a) | az összes eszközök fennálló összege éves alapon; |
| --- | --- |

a)

az összes eszközök fennálló összege éves alapon;

| b) | a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információk. |
| --- | --- |

b)

a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információk.

(6)   Az NKB-k az 5. cikk (1) és (2) bekezdése szerinti, átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelménytől való következő eltéréseket engedélyezhetik az MPI-k és a nem-MPI hitelintézetek részére:

| a) | a PPA-k részére engedélyezett, az I melléklet 4. részében foglalt átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelménytől való eltérés; |
| --- | --- |

a)

a PPA-k részére engedélyezett, az I melléklet 4. részében foglalt átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelménytől való eltérés;

| b) | az MPI-k és a nem-MPI hitelintézetek részére engedélyezett, az I. melléklet 4. részének 1A. táblázatában szereplő értékpapírokra vonatkozó átértékelési kiigazítások havi jelentésére vonatkozó követelménytől való eltérés. Amennyiben e pont alapján eltérést engedélyeznek, az adatszolgáltatók ezeket az átértékelési kiigazításokat negyedéves alapon jelentik, és kérésre az NKB-k rendelkezésére bocsátják a következők mindegyikét:






  i. | az értékpapírokra vonatkozó statisztikai információk jelentéséhez használt értékelési módszerek, valamint az állományaik azon arányára vonatkozó információk, amelyre a különböző értékelési módszerek vonatkoznak; és |
| --- | --- | --- |

b)

az MPI-k és a nem-MPI hitelintézetek részére engedélyezett, az I. melléklet 4. részének 1A. táblázatában szereplő értékpapírokra vonatkozó átértékelési kiigazítások havi jelentésére vonatkozó követelménytől való eltérés. Amennyiben e pont alapján eltérést engedélyeznek, az adatszolgáltatók ezeket az átértékelési kiigazításokat negyedéves alapon jelentik, és kérésre az NKB-k rendelkezésére bocsátják a következők mindegyikét:

i.

az értékpapírokra vonatkozó statisztikai információk jelentéséhez használt értékelési módszerek, valamint az állományaik azon arányára vonatkozó információk, amelyre a különböző értékelési módszerek vonatkoznak; és

| ii. | azon hónap azonosítása, amelyben a negyedéven belül jelentős árváltozásra kerül sor. |
| --- | --- |

ii.

azon hónap azonosítása, amelyben a negyedéven belül jelentős árváltozásra kerül sor.

| c) | az NKB-k az I melléklet 4. részében foglalt átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelménytől való eltérést engedélyezhetnek az MPI-k és a nem-MPI hitelintézetek részére, amennyiben az adatszolgáltató az értékpapírok hó végi fennálló összegeit értékpapíronkénti alapon jelenti. Amennyiben e pont alapján eltérést engedélyeznek, a következők mindegyike alkalmazandó:






  i. | a jelentett információk között minden értékpapír vonatkozásában szerepel annak könyv szerinti értéke; és |
| --- | --- | --- |

c)

az NKB-k az I melléklet 4. részében foglalt átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelménytől való eltérést engedélyezhetnek az MPI-k és a nem-MPI hitelintézetek részére, amennyiben az adatszolgáltató az értékpapírok hó végi fennálló összegeit értékpapíronkénti alapon jelenti. Amennyiben e pont alapján eltérést engedélyeznek, a következők mindegyike alkalmazandó:

i.

a jelentett információk között minden értékpapír vonatkozásában szerepel annak könyv szerinti értéke; és

| ii. | a nyilvánosan elérhető azonosító kóddal nem rendelkező értékpapírok esetében a jelentett információk között szerepelnek az instrumentumkategóriára, a futamidőre és a kibocsátóra vonatkozó azon információk, amelyek elegendőek az I. melléklet 4. részének 1A. és 2A. táblázatában „minimumkövetelményként” megjelölt bontások levezetéséhez. |
| --- | --- |

ii.

a nyilvánosan elérhető azonosító kóddal nem rendelkező értékpapírok esetében a jelentett információk között szerepelnek az instrumentumkategóriára, a futamidőre és a kibocsátóra vonatkozó azon információk, amelyek elegendőek az I. melléklet 4. részének 1A. és 2A. táblázatában „minimumkövetelményként” megjelölt bontások levezetéséhez.

(7)   Az NKB-k az I melléklet 3. részének 7–9. szakaszában említett statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket engedélyezhetnek az MPI-k részére, amennyiben a következők valamelyike teljesül:

| a) | a magasabb aggregáltsági szinten gyűjtött statisztikai információk azt mutatják, hogy az adott nem euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelekkel szembeni pozíciók jelentéktelenek; |
| --- | --- |

a)

a magasabb aggregáltsági szinten gyűjtött statisztikai információk azt mutatják, hogy az adott nem euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelekkel szembeni pozíciók jelentéktelenek;

| b) | a magasabb aggregáltsági szinten gyűjtött statisztikai információk azt mutatják, hogy az adott nem euroövezeti tagállam pénznemében fennálló pozíciók jelentéktelenek. |
| --- | --- |

b)

a magasabb aggregáltsági szinten gyűjtött statisztikai információk azt mutatják, hogy az adott nem euroövezeti tagállam pénznemében fennálló pozíciók jelentéktelenek.

Amennyiben egy NKB az első albekezdés alapján az MPI-k részére eltéréseket engedélyez az Unióhoz csatlakozó valamely ország vonatkozásában, az NKB ezeket az eltéréseket 12 hónappal azt követően vonhatja vissza, hogy az MPI-ket tájékoztatta az eltérések visszavonására vonatkozó szándékáról.

Amennyiben az NKB-k az első albekezdés alapján az MPI-k részére eltéréseket engedélyeznek, ugyanezeket az eltéréseket a nem-MPI hitelintézetek részére is engedélyezhetik.

(8)   Az NKB-k az I. melléklet 2. részében foglaltak szerinti, a virtuális számla-összevezetésre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltéréseket a következő esetekben engedélyezhetnek az MPI-k részére:

| a) | amennyiben a virtuális számla-összevezetésekbe tartozó, (az MPI-k kivételével) euroövezeti rezidensektől fogadott betétek vagy az ezeknek nyújtott hitelek fennálló összegei a nemzeti MPI-mérlegben nem haladják meg a 2 milliárd eurót; |
| --- | --- |

a)

amennyiben a virtuális számla-összevezetésekbe tartozó, (az MPI-k kivételével) euroövezeti rezidensektől fogadott betétek vagy az ezeknek nyújtott hitelek fennálló összegei a nemzeti MPI-mérlegben nem haladják meg a 2 milliárd eurót;

| b) | az a) pontban említett határérték túllépése esetén az NKB-k eltérést engedélyezhetnek egy MPI-nek, amennyiben a virtuális számla-összevezetésbe tartozó, (az MPI-k kivételével) euroövezeti rezidensektől fogadott betéteknek vagy az ezeknek nyújtott hiteleknek az MPI mérlegében fennálló összegei nem haladják meg az 500 millió eurót. |
| --- | --- |

b)

az a) pontban említett határérték túllépése esetén az NKB-k eltérést engedélyezhetnek egy MPI-nek, amennyiben a virtuális számla-összevezetésbe tartozó, (az MPI-k kivételével) euroövezeti rezidensektől fogadott betéteknek vagy az ezeknek nyújtott hiteleknek az MPI mérlegében fennálló összegei nem haladják meg az 500 millió eurót.

(9)   Az NKB-k eltéréseket engedélyezhetnek az MPI-k részére azon követelmény tekintetében, amely szerint az I. melléklet 2. részének 3. szakaszában említett, a jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak nyújtott hiteleket külön kell azonosítani, amennyiben e hitelek a háztartásoknak nyújtott összes hitel kevesebb mint 5 %-át teszik ki a nemzeti MPI-mérlegben.

Amennyiben az NKB-k az első albekezdés alapján az MPI-k részére eltéréseket engedélyeznek, ugyanezeket az eltéréseket a nem-MPI hitelintézetek részére is engedélyezik.

(10)   Amennyiben az NKB-k az (1), a (2), a (4), az (5) és a (9) bekezdés alapján eltéréseket engedélyeznek, ellenőrzik, hogy az ott említett küszöbértékek ne kerüljenek túllépésre. Ezt az ellenőrzést kellő időben kell elvégezni annak érdekében, hogy az eltérést a következő év kezdetétől számított hatállyal szükség szerint megadják vagy visszavonják.

Amennyiben az NKB-k a (8) bekezdés alapján eltéréseket engedélyeznek, ellenőrzik, hogy az ott említett küszöbértékek ne kerüljenek túllépésre. Ezt az ellenőrzést legalább kétévente, kellő időben kell elvégezni annak érdekében, hogy az eltérést a következő év kezdetétől számított hatállyal szükség szerint megadják vagy visszavonják.

10. cikk

Minimumszabályok és nemzeti adatszolgáltatási szabályok

(1)   Az adatszolgáltatók eleget tesznek a rájuk vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelményeknek, az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályokkal összhangban.

(2)   Az NKB-k a nemzeti követelményekkel összhangban meghatározzák és végrehajtják a tényleges adatszolgáltatói kör által követendő adatszolgáltatási szabályokat. Az NKB-k gondoskodnak arról, hogy az ilyen adatszolgáltatási szabályok biztosítsák az előírt statisztikai információk szolgáltatását és lehetővé tegyék az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályok betartásának pontos ellenőrzését.

11. cikk

Egyesülések, szétválások és szervezeti átalakítások

(1)   A tényleges adatszolgáltató értesíti az érintett NKB-t az egyesülésről, szétválásról vagy más szervezeti átalakításról, amennyiben:

| a) | az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás valószínűleg hatással lesz valamely tényleges adatszolgáltató statisztikai kötelezettségeinek teljesítésére; és |
| --- | --- |

a)

az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás valószínűleg hatással lesz valamely tényleges adatszolgáltató statisztikai kötelezettségeinek teljesítésére; és

| b) | az a) pontjában említett művelet végrehajtására vonatkozó szándék nyilvánosan ismert. |
| --- | --- |

b)

az a) pontjában említett művelet végrehajtására vonatkozó szándék nyilvánosan ismert.

(2)   Az (1) bekezdésben említett értesítésre a következők vonatkoznak:

| a) | azt észszerű idővel az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás hatályosulása előtt kell megtenni; és |
| --- | --- |

a)

azt észszerű idővel az egyesülés, szétválás vagy más szervezeti átalakítás hatályosulása előtt kell megtenni; és

| b) | abban meg kell határozni az e rendeletben rögzített statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítéséhez használt eljárásokat. |
| --- | --- |

b)

abban meg kell határozni az e rendeletben rögzített statisztikai adatszolgáltatási követelmények teljesítéséhez használt eljárásokat.

(3)   Amennyiben egy referencia-időszak vége és az arra a referencia-időszakra vonatkozó, az érintett NKB által a 7. cikk (1) bekezdésének megfelelően meghatározott statisztikai adatszolgáltatási határidő között az adatszolgáltatók közötti egyesülésre kerül sor, az átvevő intézmény teljesíti az átvett intézmények adott referencia-időszakra vonatkozó adatszolgáltatási követelményeit úgy, mintha az egyesülés nem történt volna meg.

(4)   Amennyiben egy referencia-időszak során az adatszolgáltatók közötti egyesülésre kerül sor, az NKB-k megengedhetik az átvevő intézménynek, hogy az átvett intézményekre vonatkozó statisztikai információkat az adott referencia-időszakra és az azt követő referencia-időszakokra vonatkozóan a saját statisztikai információitól külön jelentse.

Az első albekezdés alkalmazásában az NKB-k nem engedélyezhetik az átvevő intézmény számára, hogy az átvett intézményekre vonatkozó statisztikai információkat az egyesüléstől számított hat hónapnál hosszabb időszakra a saját statisztikai információitól külön jelentse.

12. cikk

A tartalékalapra vonatkozó statisztikai információk jelentése

(1)   A hitelintézetek jelentik az érintett NKB-nak a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információkat.

(2)   A hitelintézetek negyedévente jelentik legalább a III. melléklet 1. részének 1. táblázatában megjelölt statisztikai információkat, amennyiben a következők teljesülnek:

| a) | a hitelintézet a „kisebb” csoporthoz tartozó intézmény; |
| --- | --- |

a)

a hitelintézet a „kisebb” csoporthoz tartozó intézmény;

| b) | a hitelintézet a 6. cikknek megfelelően olyan csoport nevében teljesít adatszolgáltatást, amely kizárólag a „kisebb” csoporthoz tartozó intézményekből áll. |
| --- | --- |

b)

a hitelintézet a 6. cikknek megfelelően olyan csoport nevében teljesít adatszolgáltatást, amely kizárólag a „kisebb” csoporthoz tartozó intézményekből áll.

13. cikk

Ellenőrzés és kötelező adatgyűjtés

Az adatszolgáltatók által e rendelet alapján szolgáltatandó információk kötelező gyűjtésére, illetve ezen információk ellenőrzésére vonatkozó jogosultságot az NKB-k gyakorolják, az EKB e jogok gyakorlására vonatkozó jogának sérelme nélkül. Az NKB-k e jogosultságot különösen akkor gyakorolják, ha a tényleges adatszolgáltatói körbe tartozó valamely intézmény nem tesz eleget az adattovábbításra, az adatok pontosságára, a koncepcionális megfelelésre és a revíziókra vonatkozó, a IV. mellékletben meghatározott minimumszabályoknak.

14. cikk

Első adatszolgáltatás

(1)   A havi statisztikai információkra vonatkozó, az 5. cikk (1) és (2) bekezdése alapján történő első adatszolgáltatás a 2022. januárra vonatkozó adatokkal kezdődik.

(2)   A negyedéves statisztikai információkra vonatkozó, az 5. cikk (1) és (2) bekezdése alapján történő első adatszolgáltatás a 2022. első negyedévre vonatkozó adatokkal kezdődik.

15. cikk

Egyszerűsített módosítási eljárás

Az EKB Igazgatósága – a Statisztikai Bizottság véleményét figyelembe véve – végrehajtja a mellékleteket érintő szükséges technikai módosításokat, feltéve, hogy az ilyen módosítások nem változtatnak a mögöttes koncepcionális kereten és nem érintik a tagállami adatszolgáltatók adatszolgáltatási terhét. Az Igazgatóság indokolatlan késedelem nélkül tájékoztatja a Kormányzótanácsot az ilyen módosításokról.

16. cikk

Hatályon kívül helyezés

(1)   Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 2021. június 26-án hatályát veszti.

(2)   A hatályon kívül helyezett rendeletre történő hivatkozásokat erre a rendeletre történő hivatkozásként kell értelmezni, a VI. mellékletben szereplő megfelelési táblázattal összhangban.

17. cikk

Átmeneti rendelkezések

(1)   A 2. cikk 1. pontjában említett MPI-k az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) rendelkezéseit 2021. június 26-tól 2022. február 1-jéig alkalmazzák.

(2)   A 2. cikk 4. pontjában említett nem-MPI hitelintézetek az 1071/2013/EU rendeletben (EKB/2013/33) rögzített, MPI-kre alkalmazandó adatszolgáltatási követelményeket 2021. június 26-tól 2022. február 1-jéig alkalmazzák, az említett rendelet 6. cikkében rögzített adatszolgáltatási követelmények kivételével. Az NKB-k – a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információk kivételével – meghatározhatnak egy időpontot a nem-MPI hitelintézetek számára az információk e bekezdésnek megfelelően történő jelentésére vonatkozóan. Ez az időpont nem lehet később, mint 2022. március 31.

(3)   Az NKB-k az (1) bekezdésben említett statisztikai adatszolgáltatási követelményektől való eltérést engedélyezhetnek a nem-MPI hitelintézetek részére, amennyiben az adatszolgáltató összes eszközeinek fennálló összegei nem haladják meg a 350 millió eurót.

Amennyiben az NKB-k az első albekezdés alapján eltéréseket engedélyeznek, minimumként a III. mellékletben említett, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének megfelelően a hitelintézetek tartalékalapjának kiszámításához szükséges statisztikai információkat gyűjtik.

(4)   Az (1) és a (2) bekezdés alkalmazásában az adatszolgáltatóknak nem kell jelenteniük a hitelek 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 3. részének 1. szakaszában említett, ingatlanfedezet szerinti részletezését.

(5)   Az adatszolgáltatók a mérlegre vonatkozó információk bizonyos tételeit 2022. február 28-ig továbbra is negyedéves alapon jelentik, az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) 5. cikke (1) bekezdésének harmadik mondatával összhangban és az előbbi rendelet I. mellékletében foglaltak szerint.

(6)   A 2021. június 26. és 2022. február 1. közötti időszak tekintetében, amennyiben az (1) és a (2) bekezdésben említett adatszolgáltatók az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) alapján kötelező tartalékképzési követelmények hatálya alá tartozó hitelintézetekkel szembeni kötelezettségeket jelentenek, úgy ebben az adatszolgáltatásban feltüntetik a nem-MPI hitelintézetekkel szembeni kötelezettségeiket.

18. cikk

Záró rendelkezés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő ötödik napon lép hatályba. Ezt a rendeletet 2021. június 26-tól kell alkalmazni.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Az 5., a 8. és a 9. cikket azonban 2022. február 1-jétől kell alkalmazni.

Ez a rendelet a Szerződéseknek megfelelően teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó a tagállamokban.

Kelt Frankfurt am Mainban, 2021. január 22-én.

az EKB Kormányzótanácsa részéről

az EKB elnöke

Christine LAGARDE

---

(1)  
  HL L 318., 1998.11.27., 8. o.

1

(2)  
  HL L 318., 1998.11.27., 1. o.

2

(3)  Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.).

3

(4)  Az Európai Központi Bank 1745/2003/EK rendelete (2003. szeptember 12.) a kötelező tartalékok alkalmazásáról (EKB/2003/9) (HL L 250., 2003.10.2., 10. o.). Az 1745/2003/EK európai központi banki rendelet (EKB/2003/9) újabb módosításait a rendeletnek a kötelező tartalékok alkalmazásáról szóló 2021. január 22-i (EU) 2021/378 európai központi banki rendelettel (EKB/2021/1) történő átdolgozása tartalmazza (lásd e Hivatalos Lap 1. oldalát).

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/1131 rendelete (2017. június 14.) a pénzpiaci alapokról (HL L 169., 2017.6.30., 8. o.).

5

(6)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/2033 rendelete (2019. november 27.) a befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről, valamint az 1093/2010/EU, az 575/2013/EU, a 600/2014/EU és a 806/2014/EU rendelet módosításáról (HL L 314., 2019.12.5., 1. o.).

6

(7)  Az Európai Parlament és a Tanács 575/2013/EU rendelete (2013. június 26.) a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 176., 2013.6.27., 1. o.).

7

(8)  Az Európai Központi Bank (EU) 2021/378 rendelete (2021. január 22.) a kötelező tartalékképzési követelmények alkalmazásáról (EKB/2021/1)(lásd e Hivatalos Lap 1 oldalát).

8

(9)  Az Európai Központi Bank EKB/2014/15 iránymutatása (2014. április 4.) a monetáris és pénzügyi statisztikákról (HL L 340., 2014.11.26., 1. o.).

9

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 2013/36/EU irányelve (2013. június 26.) a hitelintézetek tevékenységéhez való hozzáférésről és a hitelintézetek és befektetési vállalkozások prudenciális felügyeletéről, a 2002/87/EK irányelv módosításáról, a 2006/48/EK és a 2006/49/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 176., 2013.6.27., 338. o.).

10

(11)  Az Európai Parlament és a Tanács 549/2013/EU rendelete (2013. május 21.) az Európai Unió-beli nemzeti és regionális számlák európai rendszeréről (HL L 174., 2013.6.26., 1. o.).

11

(12)  Az Európai Központi Bank 1075/2013/EU rendelete (2013. október 18.) az értékpapírosítási tranzakciókban részt vevő pénzügyi közvetítő vállalatok eszközeiről és forrásairól szóló statisztikákról (EKB/2013/40) (HL L 297., 2013.11.7., 107. o.).

12

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2017/2402 rendelete (2017. december 12.) az értékpapírosítás általános keretrendszerének meghatározásáról, az egyszerű, átlátható és egységesített értékpapírosítás egyedi keretrendszerének létrehozásáról, valamint a 2009/65/EK, a 2009/138/EK és a 2011/61/EU irányelv és az 1060/2009/EK és a 648/2012/EU rendelet módosításáról (HL L 347., 2017.12.28., 35. o.).

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009/110/EK irányelve (2009. szeptember 16.) az elektronikuspénz-kibocsátó intézmények tevékenységének megkezdéséről, folytatásáról és prudenciális felügyeletéről, a 2005/60/EK és a 2006/48/EK irányelv módosításáról, valamint a 2000/46/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 267., 2009.10.10., 7. o.).

14

(15)  Az Európai Központi Bank (EU) 2018/876 iránymutatása (2018. június 1.) az intézmények és leányvállalatok adatainak adatbázisáról (EKB/2018/16) (HL L 154., 2018.6.18., 3. o.).

15

(16)  A Tanács 86/635/EGK irányelve (1986. december 8.) a bankok és más pénzügyi intézmények éves beszámolójáról és konszolidált éves beszámolójáról (HL L 372., 1986.12.31., 1. o.).

16

(17)  Az Európai Központi Bank 1073/2013/EU rendelete (2013. október 18.) a befektetési alapok eszközeiről és kötelezettségeiről szóló statisztikákról (EKB/2013/38) (HL L 297., 2013.11.7., 73. o.).

17

---

I. MELLÉKLET

STATISZTIKAI ADATSZOLGÁLTATÁSI KÖVETELMÉNYEK

1. RÉSZ

Egyes MPI-k azonosítása a betétek helyettesíthetőségének elvei alapján

| 1.1. | A hitelintézettől eltérő olyan pénzügyi intézményeket, amelyek a betéteket lényegében helyettesítő eszköznek minősülő pénzügyi instrumentumokat bocsátanak ki, MPI-ként kell besorolni, feltéve, hogy más vonatkozásokban megfelelnek az MPI fogalommeghatározásának. A besorolás alapja a betétek helyettesíthetősége (azaz hogy a kötelezettségek betétnek minősülnek-e), amelyet azok likviditása határoz meg, tekintettel az átruházhatóság, az átválthatóság, a megbízhatóság és a piacképesség jellemzőire és adott esetben kibocsátásuk futamidejére.
  A betétek helyettesíthetőségének e kritériumai kerülnek alkalmazásra annak meghatározása során is, hogy a kötelezettségek betétnek minősülnek-e, kivéve, ha létezik egy különálló kategória az ilyen kötelezettségek számára. |
| --- | --- |

1.1.

A betétek helyettesíthetőségének e kritériumai kerülnek alkalmazásra annak meghatározása során is, hogy a kötelezettségek betétnek minősülnek-e, kivéve, ha létezik egy különálló kategória az ilyen kötelezettségek számára.

| 1.2. | A betétek helyettesíthetőségének meghatározása és a kötelezettségek betétként való minősítése céljából:






  a) | az átruházhatóság a pénzügyi instrumentumba fektetett források mobilizálásának fizetést lehetővé tevő eszközök – például csekkek, átutalási megbízások, beszedések vagy hasonló eszközök – használatával történő lehetőségére utal; |
| --- | --- | --- |

1.2.

a)

az átruházhatóság a pénzügyi instrumentumba fektetett források mobilizálásának fizetést lehetővé tevő eszközök – például csekkek, átutalási megbízások, beszedések vagy hasonló eszközök – használatával történő lehetőségére utal;

| b) | az átválthatóság a pénzügyi instrumentumok készpénzre vagy átruházható betétre való átalakításának lehetőségére és költségére vonatkozik; a pénzügyi előnyök ilyen átalakítás esetén történő elvesztése szankciónak tekinthető, amely csökkenti a likviditás mértékét; |
| --- | --- |

b)

az átválthatóság a pénzügyi instrumentumok készpénzre vagy átruházható betétre való átalakításának lehetőségére és költségére vonatkozik; a pénzügyi előnyök ilyen átalakítás esetén történő elvesztése szankciónak tekinthető, amely csökkenti a likviditás mértékét;

| c) | a megbízhatóság a pénzügyi instrumentum nemzeti valutában kifejezett tőkeértékének előzetes és pontos ismerete; |
| --- | --- |

c)

a megbízhatóság a pénzügyi instrumentum nemzeti valutában kifejezett tőkeértékének előzetes és pontos ismerete;

| d) | piacképesnek a szervezett piacon jegyzett és rendszeres kereskedelmi forgalomban részt vevő értékpapírok tekinthetők. A nyílt végű kollektív befektetési vállalkozásokban szerzett részesedéseknek a szokásos értelemben véve nincs piaca. Mindazonáltal a befektetők ismerik e részesedések napi árfolyamát, és ezen az árfolyamon pénzeszközeiket vissza tudják vonni. |
| --- | --- |

d)

piacképesnek a szervezett piacon jegyzett és rendszeres kereskedelmi forgalomban részt vevő értékpapírok tekinthetők. A nyílt végű kollektív befektetési vállalkozásokban szerzett részesedéseknek a szokásos értelemben véve nincs piaca. Mindazonáltal a befektetők ismerik e részesedések napi árfolyamát, és ezen az árfolyamon pénzeszközeiket vissza tudják vonni.

| 1.3. | Nem minősülnek a betéteket lényegében helyettesítő eszköznek a kizárólag munkavállalói megtakarítási rendszerként működő kollektív befektetési vállalkozások által kibocsátott részvények/befektetési jegyek, amennyiben e rendszer keretében a befektetők befektetésüket csak piaci fejleményekhez nem kapcsolódó, korlátozó visszaváltási feltételek mellett válthatják vissza. |
| --- | --- |

1.3.

2. RÉSZ

Mérleg (havi fennálló összegek)

Az euroövezeti monetáris aggregátumok és azok ellentételei összeállítása céljából az EKB az 1. táblázatban szereplő adatokat kéri. Az EKB további adatokat kér az EKB kötelező tartalékképzési rendszere céljára. A havi követelmények a következők:

1.   Instrumentumkategóriák

a)   Források

A vonatkozó instrumentumkategóriák a következők: forgalomban levő készpénz, betéti kötelezettségek, PPA-k által kibocsátott részvények/befektetési jegyek, hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok, tőke és tartalékok, valamint egyéb források. A monetáris és nem monetáris kötelezettségek elkülönítése érdekében a betéti kötelezettségeket egynapos betétek, lekötött betétek, felmondással visszaváltható betétek és visszavásárlási megállapodások (repoügyletek) szerint is részletezik. Lásd a II. mellékletben szereplő fogalommeghatározásokat.

b)   Eszközök

A vonatkozó instrumentumkategóriák a következők: készpénz, hitelek, hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok, tulajdonosi részesedések, befektetési alapok részvényei/befektetési jegyei, nem pénzügyi eszközök és egyéb eszközök. Lásd a II. mellékletben szereplő fogalommeghatározásokat.

2.   Futamidő szerinti részletezés

Az eredeti futamidők tagozódása az instrumentumok tulajdonságainak helyettesítőjeként szolgál, amennyiben a különböző piacok pénzügyi instrumentumai nem teljesen összehasonlíthatóak.

a)   Források

A lejárati sávokra vagy felmondásos visszaváltási periódusokra vonatkozó idősávok a következők: a lekötött betéteknél egyéves és kétéves kibocsátáskori futamidő; a felmondással visszaváltható betéteknél háromhavi és kétéves felmondási periódus. A repoügyleteket futamidő szerint nem részletezik, mivel ezek rendszerint nagyon rövid időszakra szóló instrumentumok (rendszerint három hónapnál rövidebb kibocsátáskori futamidőre szólnak). Az MPI-k által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat egy- és kétéves lejárat szerint részletezik. A PPA-k által kibocsátott részvények/befektetési jegyek esetében nem kötelező a futamidő szerinti részletezés.

b)   Eszközök

A lejárati sávokra vonatkozó idősávok a következők: egyéves és ötéves lejárati sáv az euroövezeti rezidenseknek (kivéve az MPI-knek) nyújtott, alszektoronként részletezett hitelek esetén, valamint a háztartásoknak nyújtott, cél szerint részletezett hitelek esetén, valamint egy további bontás két évnél az euroövezeti nem pénzügyi vállalatoknak nyújtott hitelek és háztartásoknak nyújtott, euróban denominált, cél szerint részletezett hitelek esetén; ezenkívül az euroövezetben található MPI-k által kibocsátott, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok állományait egy- és kétéves lejárati sávra kell lebontani.

3.   A jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak nyújtott hitelek cél szerinti részletezése és elkülönült azonosítása

A háztartásoknak és a háztartásokat segítő nonprofit intézményeknek nyújtott hiteleket tovább kell részletezni a hitel célja szerint (fogyasztási hitel, lakáscélú hitel, egyéb hitel). Az „egyéb hitel” kategórián belül külön kell azonosítani a jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak nyújtott hiteleket.

4.   Devizanem szerinti részletezés

A monetáris aggregátumok összeállítása során felhasználható mérlegtételek tekintetében az euróban megadott egyenlegeket az adatszolgáltatási rendszerben elkülönítetten kell kimutatni, hogy az EKB választhassa a monetáris aggregátumok olyan meghatározását, hogy azokba bevonja az összes devizanem egyenlegeit, vagy csak euróban számol.

5.   Az ügyfelek szektora és rezidensi állapota szerinti részletezés

| 5.1. | Az euroövezeti monetáris aggregátumok és ellentételeik összeállítása szükségessé teszi a pénztartó szektort alkotó, az euroövezet területén levő ügyfelek azonosítását. Erre a célra a nem-MPI ügyfeleket az 549/2013/EU rendeletben megállapított, módosított nemzeti számlák európai rendszerében (a továbbiakban: ESA 2010) foglaltaknak megfelelően (lásd a II. melléklet 3. részét) kormányzatra (S.13) – azon belül a központi kormányzatot (S.1311) az összes betéti kötelezettségben külön azonosítva – és egyéb rezidens szektorokra osztják fel. Annak érdekében, hogy a monetáris aggregátumokból és hitelállományokból lebontva havi szektoronkénti részletezésű számítást lehessen készíteni, az egyéb rezidens szektorokat tovább részletezik a következő alszektorok szerint: nem pénzügyi vállalatok (S.11), háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15), biztosítók (S.128), nyugdíjpénztárak (S.129), nem PPA befektetési alapok (S.124), egyéb pénzügyi közvetítők (S.125), kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126), valamint captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127). Bizonyos mérlegtételek, például a hitelek és hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok jelentése céljára ez utóbbi három szektort összevonják (S.125 + S.126 + S.127). Az egyéb pénzügyi közvetítőkön (S.125) belül megkülönböztetésre kerülnek továbbá azon ügyfelek, amelyek PKV-k, illetve központi szerződő felek. A jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások/társas vállalkozások tekintetében lásd a 3. pontot.
  Az EKB kötelező tartalékképzési rendszere céljára az 1. táblázatban az összes betéti kötelezettség és a „két éven túli, lekötött betétek”, a „két éven túl felmondással visszaváltható betétek” és a „repoügyletek” betétkategóriák tekintetében meg kell különböztetni a központi kormányzatot. A tartalékalap kiszámítása céljára továbbá információkat gyűjtenek a tartalékképzésre kötelezett egyéb hitelintézetek kötelezettségei tekintetében, a III. melléklet 1. részében meghatározottak szerint. |
| --- | --- |

5.1.

Az EKB kötelező tartalékképzési rendszere céljára az 1. táblázatban az összes betéti kötelezettség és a „két éven túli, lekötött betétek”, a „két éven túl felmondással visszaváltható betétek” és a „repoügyletek” betétkategóriák tekintetében meg kell különböztetni a központi kormányzatot. A tartalékalap kiszámítása céljára továbbá információkat gyűjtenek a tartalékképzésre kötelezett egyéb hitelintézetek kötelezettségei tekintetében, a III. melléklet 1. részében meghatározottak szerint.

| 5.2. | Az MPI-k ügyfeleit fel kell osztani központi bankokra (S.121), ezen belül külön azonosítva az EKB-t, betétgyűjtő vállalatokra a központi bankok kivételével (S.122), valamint PPA-kra (S.123). Ennek az a célja, hogy jobban meg lehessen érteni a bankszektor hitelezési és finanszírozási politikáját és megfelelőbben figyelemmel lehessen kísérni a bankközi tevékenységeket. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A csoporton belüli pozíciók vonatkozásában megkülönböztetésre kerülnek továbbá az adatszolgáltatók és a betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével (S.122) közötti hitel és betéti pozíciók és ügyletek, az azonos csoporthoz tartozó szervezetek (belföldi és más euroövezeti tagállamok) közötti kapcsolatok azonosításának lehetővé tétele érdekében. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | A legfeljebb egyéves eredeti futamidejű, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok devizanem szerint részletezett állományait illetően további megkülönböztetésre kerül a kormányzat (S.13) az állam és a bankok közötti kapcsolódás megfelelőbb áttekintésének biztosítására. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | A repoügyletekből/fordított repoügyletekből vagy ezekkel egyenértékű műveletekből származó egyes betétek/hitelek kapcsolódhatnak a központi szerződő felekkel végzett ügyletekhez. A központi szerződő fél a pénzügyi piacokon forgalmazott szerződések szerződő felei között a jogilag valamennyi eladóval szemben vevőként, valamennyi vevővel szemben pedig eladóként fellépő közbeiktatott szereplő. A 8. cikk (2) bekezdésének megfelelően az ilyen üzleti tevékenységet a betétek és hitelek alatt kell jelenteni, függetlenül attól, hogy ezeket más adatszolgáltatási célokra hogyan kell kezelni. Mivel ezek az ügyletek gyakran az MPI-k közötti kétoldalú szerződések helyettesítői, további részletezés szükséges az egyéb pénzügyi közvetítőként (S.125) besorolt központi szerződő feleket érintő repoügyletek és fordított repoügyletek tekintetében. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | A „belföldi” ügyfeleket valamennyi statisztikai részletezés tekintetében a „belföldtől eltérő euroövezeti” ügyfelektől elkülönítve kell azonosítani. A tagállamokban található ügyfeleket hazai szektoruk vagy intézményi besorolásuk szerint kell azonosítani, az EKB statisztikai célú jegyzékeinek, az EKB „Manual on MFI balance sheet statistics” (MPI-mérlegstatisztikákról szóló kézikönyv) című kiadványának, valamint az ESA 2010-nek megfelelően. Azon uniós intézményeket, amelyek euroövezeti rezidensek, azonban tagállamban nem rezidensek (mint például az EKB), „belföldtől eltérő euroövezeti” ügyfélként kell jelenteni. A tagállamokon kívüli ügyfeleket a nemzeti számlák rendszerének (a továbbiakban: SNA 2008) megfelelően kell besorolni. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Az euroövezeti tagállamok MPI-i által kibocsátott PPA részvények/befektetési jegyek tekintetében az adatszolgáltatók legalább rezidensi állapot szerinti részletezésben jelentik a tulajdonosok adatait, belföld/belföldtől eltérő euroövezet/külföld részletezésben, az euroövezetben nem rezidensek állományai kizárásának lehetővé tétele érdekében. Az NKB-k a szükséges statisztikai információkat levezethetik az 1011/2012/EU rendelet (EKB/2012/24) alapján gyűjtött adatokból is, amennyiben az adatok az e rendelet 7. cikke szerinti határidőknek és a IV. mellékletben meghatározott rendelkezésre minimumszabályoknak megfelelnek.






  a) | A PPA-k azon részvényei/befektetési jegyei esetében, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályok szerint a tulajdonosi adatokat – a tulajdonos rezidensi állapotára kiterjedően – nyilvántartják, a kibocsátó PPA-k vagy azok jogi képviselői a kibocsátott részvények/befektetési jegyek tulajdonosairól rezidensi állapot szerinti részletezésben közölnek adatot a havi mérlegben. |
| --- | --- | --- |

5.7.

a)

A PPA-k azon részvényei/befektetési jegyei esetében, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályok szerint a tulajdonosi adatokat – a tulajdonos rezidensi állapotára kiterjedően – nyilvántartják, a kibocsátó PPA-k vagy azok jogi képviselői a kibocsátott részvények/befektetési jegyek tulajdonosairól rezidensi állapot szerinti részletezésben közölnek adatot a havi mérlegben.

| b) | A PPA-k azon részvényei/befektetési jegyei esetében, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályok szerint a tulajdonosi adatokat nem tartják nyilván, vagy az adatokat nyilvántartják, de ez nem terjed ki a tulajdonos rezidensi állapotára, az adatszolgáltatók az érintett NKB által – az EKB-val egyetértésben – meghatározott megközelítés szerint közlik a rezidensi állapotra vonatkozó adatokat. Ez a kötelezettség az érintett piac szervezetére és az adott tagállam nemzeti jogi szabályozására tekintettel kiválasztandó alábbi lehetőségek egyikére vagy azok kombinációjára korlátozódik. Ezt a követelményt az NKB időszakosan ellenőrzi.






  i. | Kibocsátó PPA-k:
  A kibocsátó PPA-k vagy azok jogi képviselői a kibocsátott részvények/befektetési jegyek tulajdonosairól rezidensi állapot szerinti részletezésben közölnek adatot. Az ilyen információ származhat a részvényeket/befektetési jegyeket forgalmazó közvetítőtől, illetve a részvények/befektetési jegyek kibocsátásában, visszavásárlásában vagy átruházásában részt vevő bármely más jogalanytól. |
| --- | --- | --- |

b)

A PPA-k azon részvényei/befektetési jegyei esetében, amelyek tekintetében a nemzeti jogszabályok szerint a tulajdonosi adatokat nem tartják nyilván, vagy az adatokat nyilvántartják, de ez nem terjed ki a tulajdonos rezidensi állapotára, az adatszolgáltatók az érintett NKB által – az EKB-val egyetértésben – meghatározott megközelítés szerint közlik a rezidensi állapotra vonatkozó adatokat. Ez a kötelezettség az érintett piac szervezetére és az adott tagállam nemzeti jogi szabályozására tekintettel kiválasztandó alábbi lehetőségek egyikére vagy azok kombinációjára korlátozódik. Ezt a követelményt az NKB időszakosan ellenőrzi.

i.

Kibocsátó PPA-k:

A kibocsátó PPA-k vagy azok jogi képviselői a kibocsátott részvények/befektetési jegyek tulajdonosairól rezidensi állapot szerinti részletezésben közölnek adatot. Az ilyen információ származhat a részvényeket/befektetési jegyeket forgalmazó közvetítőtől, illetve a részvények/befektetési jegyek kibocsátásában, visszavásárlásában vagy átruházásában részt vevő bármely más jogalanytól.

| ii. | MPI-k és EPK-k mint a PPA-k részvények/befektetési jegyeinek letétkezelői:
  Az MPI-k és az EPK-k a PPA részvények/befektetési jegyek letétkezelőjeként eljárva adatszolgáltatóként jelentik a rezidens PPA-k által kibocsátott és a tulajdonos vagy más, szintén letétkezelőként eljáró közvetítő nevében a kezelésükben lévő részvények/befektetési jegyek tulajdonosainak adatait rezidensi állapot szerint. Ez a lehetőség akkor áll rendelkezésre, amennyiben: i. a letétkezelő elkülöníti a tulajdonos nevében tartott PPA részvényeket/befektetési jegyeket a többi letétkezelő nevében tartottaktól; és ii. a PPA részvények/befektetési jegyek többsége pénzügyi közvetítőnek minősülő, belföldi rezidens intézmények (MPI-k vagy EPK-k) kezelésében található. |
| --- | --- |

ii.

MPI-k és EPK-k mint a PPA-k részvények/befektetési jegyeinek letétkezelői:

Az MPI-k és az EPK-k a PPA részvények/befektetési jegyek letétkezelőjeként eljárva adatszolgáltatóként jelentik a rezidens PPA-k által kibocsátott és a tulajdonos vagy más, szintén letétkezelőként eljáró közvetítő nevében a kezelésükben lévő részvények/befektetési jegyek tulajdonosainak adatait rezidensi állapot szerint. Ez a lehetőség akkor áll rendelkezésre, amennyiben: i. a letétkezelő elkülöníti a tulajdonos nevében tartott PPA részvényeket/befektetési jegyeket a többi letétkezelő nevében tartottaktól; és ii. a PPA részvények/befektetési jegyek többsége pénzügyi közvetítőnek minősülő, belföldi rezidens intézmények (MPI-k vagy EPK-k) kezelésében található.

| iii. | MPI-k és EPK-k mint a rezidens PPA-k részvényeire/befektetési jegyeire vonatkozó, rezidensek és nem rezidensek közötti ügyletek adatszolgáltatói:
  Az MPI-k és az EPK-k adatszolgáltatóként a rezidens PPA részvényeket/befektetési jegyeket érintő, rezidensek és nem rezidensek közötti ügyletek adatszolgáltatójaként eljárva rezidensi állapot szerinti részletezésben jelentik az adatokat a rezidens PPA-k által kibocsátott és a tulajdonos vagy az ügyletben szintén részt vevő más közvetítő nevében forgalmazott részvények/befektetési jegyek tulajdonosairól. Ez a lehetőség akkor áll rendelkezésre, amennyiben: i. az adatszolgáltatás teljeskörű, azaz lényegében kiterjed az adatszolgáltatók által végzett valamennyi ügyletre; ii. az euroövezetben nem rezidensekkel kötött vételek és eladások pontos adatait rendelkezésre bocsátják; iii. az ugyanazon részvények/befektetési jegyek kibocsátási és visszavásárlási értéke közötti, díjak nélkül számolt értékkülönbség csekély; és iv. az euroövezetben nem rezidensek által tartott, rezidens PPA-k által kibocsátott részvények/befektetési jegyek mennyisége csekély. |
| --- | --- |

iii.

MPI-k és EPK-k mint a rezidens PPA-k részvényeire/befektetési jegyeire vonatkozó, rezidensek és nem rezidensek közötti ügyletek adatszolgáltatói:

Az MPI-k és az EPK-k adatszolgáltatóként a rezidens PPA részvényeket/befektetési jegyeket érintő, rezidensek és nem rezidensek közötti ügyletek adatszolgáltatójaként eljárva rezidensi állapot szerinti részletezésben jelentik az adatokat a rezidens PPA-k által kibocsátott és a tulajdonos vagy az ügyletben szintén részt vevő más közvetítő nevében forgalmazott részvények/befektetési jegyek tulajdonosairól. Ez a lehetőség akkor áll rendelkezésre, amennyiben: i. az adatszolgáltatás teljeskörű, azaz lényegében kiterjed az adatszolgáltatók által végzett valamennyi ügyletre; ii. az euroövezetben nem rezidensekkel kötött vételek és eladások pontos adatait rendelkezésre bocsátják; iii. az ugyanazon részvények/befektetési jegyek kibocsátási és visszavásárlási értéke közötti, díjak nélkül számolt értékkülönbség csekély; és iv. az euroövezetben nem rezidensek által tartott, rezidens PPA-k által kibocsátott részvények/befektetési jegyek mennyisége csekély.

| iv. | Ha az i–ii. lehetőség nem alkalmazandó, az adatszolgáltatók – az MPI-ket és az EPK-kat is beleértve – a vonatkozó adatokat a rendelkezésre álló információk alapján jelentik. |
| --- | --- |

iv.

Ha az i–ii. lehetőség nem alkalmazandó, az adatszolgáltatók – az MPI-ket és az EPK-kat is beleértve – a vonatkozó adatokat a rendelkezésre álló információk alapján jelentik.

6.   Tőke és tartalékok részletezése

Erre a részletezésre a tőke és tartalékok számviteli összetevőire vonatkozó információszolgáltatás, valamint e tétel mérleget érintő más fejleményekkel való interakciójának figyelemmel kísérése érdekében van szükség.

7.   Az egyéb eszközökön és egyéb forrásokon belül a származtatott termékek, valamint a hitelek és betétek után elhatárolt kamatok mérlegben szereplő pozícióinak azonosítása.

Erre a részletezésre a statisztikák közötti összhang erősítéséhez van szükség.

8.   Saját értékpapír-állományok

Az 1. táblázat az MPI-k hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat és tulajdonviszonyt megtestesítő értékpapírokat tartalmazó, a 8. cikk (4) bekezdésének megfelelően az eszközök és források köréből kizárt saját állományairól kér információkat.

Image 3

  1. táblázat Havi fennálló összegek (1)

Image 4

Image 5

Image 6

3. RÉSZ

Mérleg (negyedéves fennálló összegek)

A monetáris fejlemények további elemzése és más statisztikai célok érdekében az EKB a mérleg kulcsfontosságú tételei tekintetében a következőket kéri:

| 1. | Az euroövezeti nem MPI-knek nyújtott hitelek alszektor és futamidő szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot).
  Ez annak érdekében szükséges, hogy a pénztartó szektor vonatkozásában lehetővé tegye a teljes hitelfinanszírozás (hitelek és értékpapírok) teljeskörű, alszektorok és futamidő szerinti összetételének figyelemmel kísérését.
  Az euróban denominált, nem pénzügyi vállalatok és háztartások részére nyújtott, egy éven túli és két éven túli eredeti futamidejű hitelek esetében további „ebből” pozíciók szükségesek egyes hátralévő futamidők és kamatmegállapítási időszakok tekintetében (lásd a 2. táblázatot). A kamatmegállapítás a hitel kamatlábának az aktuális hitelszerződésben előre kikötött változtatása. Kamatmegállapítással érintett hitelek többek között azok a hitelek, amelyek kamatozását időszakosan felülvizsgálják valamely index (például Euribor) alakulásának megfelelően, valamint a folyamatosan felülvizsgált kamatozású (azaz változó kamatozású) hitelek és a hitelnyújtó belátása szerint felülvizsgálható kamatozású hitelek. |
| --- | --- |

1.

Az euroövezeti nem MPI-knek nyújtott hitelek alszektor és futamidő szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot).

Ez annak érdekében szükséges, hogy a pénztartó szektor vonatkozásában lehetővé tegye a teljes hitelfinanszírozás (hitelek és értékpapírok) teljeskörű, alszektorok és futamidő szerinti összetételének figyelemmel kísérését.

Az euróban denominált, nem pénzügyi vállalatok és háztartások részére nyújtott, egy éven túli és két éven túli eredeti futamidejű hitelek esetében további „ebből” pozíciók szükségesek egyes hátralévő futamidők és kamatmegállapítási időszakok tekintetében (lásd a 2. táblázatot). A kamatmegállapítás a hitel kamatlábának az aktuális hitelszerződésben előre kikötött változtatása. Kamatmegállapítással érintett hitelek többek között azok a hitelek, amelyek kamatozását időszakosan felülvizsgálják valamely index (például Euribor) alakulásának megfelelően, valamint a folyamatosan felülvizsgált kamatozású (azaz változó kamatozású) hitelek és a hitelnyújtó belátása szerint felülvizsgálható kamatozású hitelek.

| 2. | Az euroövezeti tagállamok kormányzatával (a központi kormányzat kivételével) szemben fennálló betéti kötelezettségek alszektorok szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot).
  Ezt a havi adatszolgáltatáshoz kiegészítő információként kell megadni. |
| --- | --- |

2.

Az euroövezeti tagállamok kormányzatával (a központi kormányzat kivételével) szemben fennálló betéti kötelezettségek alszektorok szerinti részletezése (lásd a 2. táblázatot).

Ezt a havi adatszolgáltatáshoz kiegészítő információként kell megadni.

| 3. | Az euroövezeten kívüli ügyfelekkel szembeni pozíciók szektoronkénti részletezése (lásd a 2. táblázatot).
  Amennyiben az ESA 2010 nem alkalmazandó, az SNA 2008 szerinti szektorbesorolás érvényes. |
| --- | --- |

3.

Az euroövezeten kívüli ügyfelekkel szembeni pozíciók szektoronkénti részletezése (lásd a 2. táblázatot).

Amennyiben az ESA 2010 nem alkalmazandó, az SNA 2008 szerinti szektorbesorolás érvényes.

| 4. | Az ingatlanok azonosítása a nem pénzügyi eszközökön belül.
  Erre a részletezésre azért van szükség, hogy további információkkal szolgáljon a nem pénzügyi eszközökről és lehetővé tegye a bankszektor ingatlanállománya relatív jelentőségének figyelemmel kísérését. |
| --- | --- |

4.

Az ingatlanok azonosítása a nem pénzügyi eszközökön belül.

Erre a részletezésre azért van szükség, hogy további információkkal szolgáljon a nem pénzügyi eszközökről és lehetővé tegye a bankszektor ingatlanállománya relatív jelentőségének figyelemmel kísérését.

| 5. | Az egyéb eszközökön és egyéb forrásokon belül a származtatott termékek mérlegben szereplő pozícióinak szektor szerinti részletezésben történő azonosítása (lásd a 2. táblázatot).
  Erre a részletezésre a statisztikák közötti összhang erősítéséhez van szükség, és a havi adatszolgáltatást egészíti ki. |
| --- | --- |

5.

Az egyéb eszközökön és egyéb forrásokon belül a származtatott termékek mérlegben szereplő pozícióinak szektor szerinti részletezésben történő azonosítása (lásd a 2. táblázatot).

Erre a részletezésre a statisztikák közötti összhang erősítéséhez van szükség, és a havi adatszolgáltatást egészíti ki.

| 6. | A tartott tulajdonosi részesedések részletezése tőzsdei részvények, nem tőzsdei részvények és egyéb részesedések szerint (lásd a 2. táblázatot).
  Ez a havi adatszolgáltatást egészíti ki a tulajdonosi részesedésekkel való kereskedés módjára vonatkozó információk megadásával. |
| --- | --- |

6.

A tartott tulajdonosi részesedések részletezése tőzsdei részvények, nem tőzsdei részvények és egyéb részesedések szerint (lásd a 2. táblázatot).

Ez a havi adatszolgáltatást egészíti ki a tulajdonosi részesedésekkel való kereskedés módjára vonatkozó információk megadásával.

| 7. | Országok szerinti részletezés, valamint az Európai Beruházási Bankkal, az Európai Stabilitási Mechanizmussal, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközzel és az Egységes Szanálási Testülettel szembeni pozíciók (lásd a 3. táblázatot).
  Ez a részletezés a monetáris fejlemények további elemzése, az eurót esetlegesen bevezető tagállamokra vonatkozó statisztikai információk szolgáltatása, valamint adatminőségi ellenőrzések céljára szükséges.
  Az országok szerinti részletezést minden egyes tagállam tekintetében meg kell adni. Amennyiben egy ország csatlakozik az Unióhoz, e tagállam vonatkozásában a részletezés jelentése a csatlakozás időpontját magában foglaló negyedéves referencia-időszakkal kezdődik.
  Az ország szerinti részletezést meg kell adni azon országok tekintetében is, amelyek kilépnek vagy kiléptek az Unióból, a „külföld (EU kivételével)” tételen belüli külön részletezésként. |
| --- | --- |

7.

Országok szerinti részletezés, valamint az Európai Beruházási Bankkal, az Európai Stabilitási Mechanizmussal, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszközzel és az Egységes Szanálási Testülettel szembeni pozíciók (lásd a 3. táblázatot).

Ez a részletezés a monetáris fejlemények további elemzése, az eurót esetlegesen bevezető tagállamokra vonatkozó statisztikai információk szolgáltatása, valamint adatminőségi ellenőrzések céljára szükséges.

Az országok szerinti részletezést minden egyes tagállam tekintetében meg kell adni. Amennyiben egy ország csatlakozik az Unióhoz, e tagállam vonatkozásában a részletezés jelentése a csatlakozás időpontját magában foglaló negyedéves referencia-időszakkal kezdődik.

Az ország szerinti részletezést meg kell adni azon országok tekintetében is, amelyek kilépnek vagy kiléptek az Unióból, a „külföld (EU kivételével)” tételen belüli külön részletezésként.

| 8. | A nem MPI-k euroövezeten belüli határokon átnyúló betéteinek és a nem MPI-knek nyújtott hitelek szektor szerinti részletezése (lásd a 3. táblázatot).
  Ez a részletezés az egyes tagállamokbeli adatszolgáltatóknak a többi euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelekkel szembeni pozíciói értékeléséhez szükséges.
  Amennyiben egy tagállam bevezeti az eurót, e tagállam vonatkozásában a részletezés jelentése az euro bevezetésének időpontját magában foglaló negyedéves referencia-időszakkal kezdődik. |
| --- | --- |

8.

A nem MPI-k euroövezeten belüli határokon átnyúló betéteinek és a nem MPI-knek nyújtott hitelek szektor szerinti részletezése (lásd a 3. táblázatot).

Ez a részletezés az egyes tagállamokbeli adatszolgáltatóknak a többi euroövezeti tagállamban rezidens ügyfelekkel szembeni pozíciói értékeléséhez szükséges.

Amennyiben egy tagállam bevezeti az eurót, e tagállam vonatkozásában a részletezés jelentése az euro bevezetésének időpontját magában foglaló negyedéves referencia-időszakkal kezdődik.

| 9. | Devizanemek szerinti részletezés (lásd a 4. táblázatot).
  A devizanemek szerinti részletezésre a hitelek esetében minden egyes nem euroövezeti tagállam nemzeti devizaneme tekintetében, a betétek, hitelek és hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok esetében pedig kiválasztott devizanemek (GBP, USD, CHF, JPY) tekintetében van szükség.
  Erre a részletezésre azért van szükség, hogy ki lehessen számítani a monetáris aggregátumokra és azok ellentételeire vonatkozó, az árfolyamváltozásokkal kiigazított tranzakciókat, amennyiben ezek az aggregátumok az összes devizanemet összesítve tartalmazzák. |
| --- | --- |

9.

Devizanemek szerinti részletezés (lásd a 4. táblázatot).

A devizanemek szerinti részletezésre a hitelek esetében minden egyes nem euroövezeti tagállam nemzeti devizaneme tekintetében, a betétek, hitelek és hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok esetében pedig kiválasztott devizanemek (GBP, USD, CHF, JPY) tekintetében van szükség.

Erre a részletezésre azért van szükség, hogy ki lehessen számítani a monetáris aggregátumokra és azok ellentételeire vonatkozó, az árfolyamváltozásokkal kiigazított tranzakciókat, amennyiben ezek az aggregátumok az összes devizanemet összesítve tartalmazzák.

Image 7

  2. táblázat Negyedéves fennálló összegek (Szektorok szerinti részletezés)

Image 8

3. táblázat

Negyedéves fennálló összegek (Országok szerinti részletezés)

| MÉRLEGTÉTELEK | EU | Külföld (nem EU) |
| --- | --- | --- |
| |
| | Egyéb euroövezeti tagállam | Nem euroövezeti tagállam | Egyes EU-s intézmények (*1) | | ebből: Egyesült Királyság |
| FORRÁSOK | | | | | |
| 8. | Forgalomban levő készpénz |

MÉRLEGTÉTELEK

EU

Külföld (nem EU)

Egyéb euroövezeti tagállam

Nem euroövezeti tagállam

Egyes EU-s intézmények (*1)

ebből: Egyesült Királyság

FORRÁSOK

8.

| 9. | Betétek |
| --- | --- |

9.

MPI-ktől

nem MPI-ktől

kormányzat

egyéb pénzügyi közvetítők + kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek + captive finanszírozók és pénzkölcsönzők

biztosítók

nyugdíjpénztárak

nem PPA befektetési alapok

nem pénzügyi vállalatok

háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények

| 10. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

10.

| 11. | PPA részvények/befektetési jegyek |
| --- | --- |

11.

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

| 13. | Egyéb források |
| --- | --- |

13.

ESZKÖZÖK

| 1. | Készpénz |
| --- | --- |

1.

| 2. | Hitelek |
| --- | --- |

2.

MPI-k részére

nem MPI-k részére

kormányzat

egyéb pénzügyi közvetítők + kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek + captive finanszírozók és pénzkölcsönzők

biztosítók

nyugdíjpénztárak

nem PPA befektetési alapok

nem pénzügyi vállalatok

háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények

| 3. | Hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok |
| --- | --- |

3.

legfeljebb 1 éves

1 és 2 év között

2 éven túli

MPI-k által kibocsátott

legfeljebb 1 éves

1 és 2 év között

2 éven túli

nem MPI-k által kibocsátott

ebből: kormányzat

| 4. | Tulajdonosi részesedések |
| --- | --- |

4.

| 5. | Befektetési alapok részvényei/befektetési jegyei |
| --- | --- |

5.

PPA részvények/befektetési jegyek

Nem PPA részvények/befektetési jegyek

| 6. | Nem pénzügyi eszközök |
| --- | --- |

6.

| 7. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

7.

4. táblázat

Negyedéves fennálló összegek (pénznemek szerinti részletezés)

| MÉRLEGTÉTELEK | Minden pénznem együtt | Euro | Eurótól eltérő uniós pénznemek | Nem uniós pénznemek | Kiválasztott pénznemek |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Összesen | Minden uniós tagállam pénzneme | | GBP | USD | JPY | CHF |
| FORRÁSOK | | | | | | | | | |
| 9. | Betétek |

MÉRLEGTÉTELEK

Minden pénznem együtt

Euro

Eurótól eltérő uniós pénznemek

Nem uniós pénznemek

Kiválasztott pénznemek

Összesen

Minden uniós tagállam pénzneme

GBP

USD

JPY

CHF

FORRÁSOK

9.

| A. | Belföld |
| --- | --- |

A.

Belföld

MPI-ktől

M

M

nem MPI-ktől

M

| B. | Belföldtől eltérő euroövezet |
| --- | --- |

B.

Belföldtől eltérő euroövezet

MPI-ktől

M

M

nem MPI-ktől

M

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

legfeljebb 1 éves

M

1 éven túli

M

MPI-ktől

Q

nem MPI-ktől

Q

| 10. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

10.

M

M

ESZKÖZÖK

| 2. | Hitelek |
| --- | --- |

2.

| A. | Belföld |
| --- | --- |

A.

Belföld

MPI-k részére

M

nem MPI-k részére

M

M

| B. | Belföldtől eltérő euroövezet |
| --- | --- |

B.

Belföldtől eltérő euroövezet

MPI-k részére

M

nem MPI-k részére

M

M

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

legfeljebb 1 éves

M

1 éven túli

M

MPI-k részére

Q

nem MPI-k részére

Q

| 3. | Hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok |
| --- | --- |

3.

| A. | Belföld |
| --- | --- |

A.

Belföld

MPI-k által kibocsátott

M

M

nem MPI-k által kibocsátott

M

M

| B. | Belföldtől eltérő euroövezet |
| --- | --- |

B.

Belföldtől eltérő euroövezet

MPI-k által kibocsátott

M

M

nem MPI-k által kibocsátott

M

M

| C. | Külföld |
| --- | --- |

C.

Külföld

MPI-k által kibocsátott

Q

nem MPI-k által kibocsátott

Q

M

Havi adatszolgáltatási követelmények, lásd az 1. táblázatot.

Q

Negyedéves adatszolgáltatási követelmények, lásd a 2. táblázatot.

4. RÉSZ

Átértékelési kiigazítások jelentése a tranzakciók összeállításához

Az átértékelési kiigazítások az EKB számára a pénzügyi tranzakciók kiszámításához szükségesek. Ezek információkkal szolgálnak az árváltozások vagy egyéb átértékelések által a mérlegben jelentett eszközök és források időszak végi fennálló összegeire gyakorolt hatásokról. A fennálló összegekben a deviza-árfolyammozgások által a nem euróban denominált eszközökre és forrásokra gyakorolt hatások következtében bekövetkező változások nem szerepelnek a jelentett átértékelési kiigazítások között (a tranzakciók összeállítása céljára az árfolyamváltozás miatti kiigazítások külön kerülnek levezetésre).

Az átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó minimumkövetelményeket az 1A. és a 2A. táblázat tartalmazza. A hitelekre és az értékpapírokra vonatkozó átértékelési kiigazítások jelentésével kapcsolatos külön megfontolások az alábbiakban kerülnek kifejtésre.

1.   Hitelek átértékelése (a leírásokat/kivezetéseket is ideértve)

Az átértékelési kiigazítás tükröz a 2. és 3. résznek megfelelően jelentett hitelek fennálló összegében bekövetkezett minden olyan változást, amelyet a leírások okoznak, beleértve a hitel teljes fennálló összegének leírását (kivezetés), valamint a leírások/kivezetések visszaírását is. A kiigazításnak a hitelezési veszteségekre képzett céltartalékokban bekövetkező változásokat is tükröznie kell, amennyiben az NKB a 8. cikk (3) bekezdése alapján megengedi a mérleg szerinti fennálló összegek hitelezési veszteségekre képzett céltartalékok összegének levonásával történő nyilvántartását. Átértékelési kiigazítást kell rögzíteni a hitel (mérlegből való kivezetéssel történő) elidegenítése következtében a hitelek fennálló összegében bekövetkező változás és az ügyleti érték (vagyis az eladási ár) közötti különbség figyelembevétele érdekében is. Hasonlóképpen, valamely hitelnek a jelentett fennálló összegnél alacsonyabb áron történő megszerzése pozitív átértékelést eredményez.

2.   Értékpapírok árváltozása

Az értékpapírok árváltozása tekintetében tett kiigazítások az értékpapírok értékében bekövetkező változásokra utalnak, amelyeket az értékpapírok nyilvántartási vagy piaci árának a változása idéz elő. A kiigazítás tartalmazza az időszakvégi mérleg szerinti fennálló összegnek a nyilvántartás szerinti referenciaértékhez képest bekövetkező értékváltozásait, azaz a potenciális veszteséget/nyereséget. Tartalmazhatja az értékpapírokkal folytatott tranzakciókból eredő értékelési változásokat is, azaz a realizált veszteséget/nyereséget is.

A hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírokra vonatkozóan nem kerülnek megállapításra adatszolgáltatási minimumkövetelmények. Ha azonban az adatszolgáltatók által a hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírokra alkalmazott értékelési gyakorlatok az időszak végi fennálló összegek változását eredményezik, az NKB-k számára megengedett az ilyen változásokhoz kapcsolódó adatok gyűjtése.

Image 9

  1A. táblázat Havi átértékelési kiigazítások (1)

Image 10

Image 11

Image 12

Image 13

  2A. táblázat Negyedéves átértékelési kiigazítások (1)

Image 14

5. RÉSZ

A hitelek értékpapírosítására és hitelek egyéb átruházására vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények

1.   Általános követelmények

| 1.1. | Az adatokat a 8. cikk (2) bekezdése szerint kell jelenteni, adott esetben a 8. cikk (3) bekezdése szerinti adatokkal módosítva. Valamennyi adattételt a hitel adósának rezidensi státusa és alszektora szerint kell részletezni, az 5. táblázatban megadott oszlopfejlécek szerint. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Különbséget kell tenni az értékpapírosítások és a hitelek egyéb átruházása között. Az értékpapírosítás tárolási szakaszában elidegenített hiteleket úgy kell tekinteni, mintha azok értékpapírosítása már megtörtént volna. Külön kell azonosítani az euroövezetben rezidens PKV-k részvételével történő értékpapírosításokat. Az egyéb hitelátruházások esetében külön kell azonosítani, ha az ügyfél belföldi MPI vagy nem belföldi euroövezeti MPI. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | A hitelátruházások között különbséget kell tenni az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegekre gyakorolt hatás szerint is:






  a) | a jelentett fennálló összegekre hatást gyakorló átruházások a hitelek mérlegből történő kivezetését eredményező elidegenítések és a mérlegben történő nyilvántartásba vételét vagy újbóli nyilvántartásba vételét eredményező szerzések; és |
| --- | --- | --- |

1.3.

a)

a jelentett fennálló összegekre hatást gyakorló átruházások a hitelek mérlegből történő kivezetését eredményező elidegenítések és a mérlegben történő nyilvántartásba vételét vagy újbóli nyilvántartásba vételét eredményező szerzések; és

| b) | a jelentett fennálló összegekre hatást nem gyakorló átruházások az IFRS 9 vagy hasonló szabályok alkalmazása következében a hitelek mérlegből történő kivezetését nem eredményező elidegenítések, valamint az MPI által korábban a mérlegéből történő kivezetés nélkül átruházott hitelek megszerzése. Nem tartoznak az 5. táblázatban jelentett összegekbe az eurorendszernek monetáris politikai hitelműveletek céljára olyan hitelkövetelések formájában fedezetként rendelkezésre bocsátott hitelek, amelyek a mérlegből való kivezetés nélküli átruházáshoz vezetnek. |
| --- | --- |

b)

a jelentett fennálló összegekre hatást nem gyakorló átruházások az IFRS 9 vagy hasonló szabályok alkalmazása következében a hitelek mérlegből történő kivezetését nem eredményező elidegenítések, valamint az MPI által korábban a mérlegéből történő kivezetés nélkül átruházott hitelek megszerzése. Nem tartoznak az 5. táblázatban jelentett összegekbe az eurorendszernek monetáris politikai hitelműveletek céljára olyan hitelkövetelések formájában fedezetként rendelkezésre bocsátott hitelek, amelyek a mérlegből való kivezetés nélküli átruházáshoz vezetnek.

| 1.4. | A jelentett fennálló hitelösszegekre hatást gyakorló átruházások tekintetében az MPI-k megkülönböztetik továbbá azokat az átruházásokat, amelyek esetében az átruházott hitelek fennálló összege tekintetében hitelgondozóként járnak el. |
| --- | --- |

1.4.

2.   A hitelátruházások jelentésére vonatkozó követelmények

| 2.1. | Az MPI-k a nettó hitelátruházásokat az adott hónap alatti szerzések és az adott hónap alatti elidegenítések különbségeként számítják ki. E célra az MPI-k a szerzések és elidegenítések ügyleti értékét (vagyis a vételek, illetve eladások értékét) alkalmazzák. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Az MPI-k az 5a. táblázatnak megfelelően a következőként szolgáltatnak adatot a hitelátruházásokról:






  a) | az MPI által az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegeire hatást gyakorló szerzéseket és elidegenítéseket az 1. blokkba sorolják, amennyiben az MPI hitelgondozóként jár el, illetve a 2. blokkba, amennyiben az MPI nem jár el hitelgondozóként; és |
| --- | --- | --- |

2.2.

a)

az MPI által az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegeire hatást gyakorló szerzéseket és elidegenítéseket az 1. blokkba sorolják, amennyiben az MPI hitelgondozóként jár el, illetve a 2. blokkba, amennyiben az MPI nem jár el hitelgondozóként; és

| b) | az MPI által az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegeire hatást nem gyakorló szerzéseket és elidegenítéseket a 3. blokkba sorolják. |
| --- | --- |

b)

az MPI által az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegeire hatást nem gyakorló szerzéseket és elidegenítéseket a 3. blokkba sorolják.

| 2.3. | A 2.2.a) szakaszban említett besorolást illetően az NKB-k utasíthatják az MPI-ket, hogy a hitelátruházásokat a 2. blokk helyett az 1. blokkba sorolják, amennyiben az átruházott hitelek tekintetében valamely másik belföldi MPI jár el hitelgondozóként. Az NKB-k előírják, hogy az ilyen átruházásokat a statisztikai adatszolgáltatás során az ugyanazon MPI által átruházott és gondozott hitelek átruházásától elkülönítve azonosítsák. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Az átruházott hitelek fennálló összegeinek jelentésére vonatkozó követelmények

| 3.1. | Az MPI-k az 5b. táblázatnak megfelelően a következőként szolgáltatnak adatot a hitelek hó végi fennálló összegeiről:






  a) | azon hitelek fennálló összegeit, amelyek elidegenítése hatást gyakorolt az MPI az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegeire, és amelyek tekintetében az MPI hitelgondozóként jár el, az 1. blokkba sorolják; és |
| --- | --- | --- |

3.1.

a)

azon hitelek fennálló összegeit, amelyek elidegenítése hatást gyakorolt az MPI az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegeire, és amelyek tekintetében az MPI hitelgondozóként jár el, az 1. blokkba sorolják; és

| b) | azon hitelek fennálló összegeit, amelyek elidegenítése az IFRS 9 vagy hasonló szabályok alkalmazása következében nem gyakorolt hatást az MPI az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegeire, a 3. blokkba sorolják. |
| --- | --- |

b)

azon hitelek fennálló összegeit, amelyek elidegenítése az IFRS 9 vagy hasonló szabályok alkalmazása következében nem gyakorolt hatást az MPI az I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegeire, a 3. blokkba sorolják.

| 3.2. | A 3.1.a) szakaszban említett besorolást illetően, amennyiben az NKB-k utasítják az MPI-ket, hogy a hitelátruházásokat a 2.3. szakasznak megfelelően sorolják be, az MPI-k az 1. blokkban szerepeltetik a más belföldi MPI által átruházott hitelek fennálló összegeit, amelyek tekintetében hitelgondozóként járnak el, amennyiben a hitelek nem szerepelnek a belföldi MPI-k I. melléklet 2. és 3. részének megfelelően jelentett fennálló hitelösszegeiben. Az NKB-k előírják, hogy az ilyen fennálló összegeket a statisztikai adatszolgáltatás során az ugyanazon MPI által átruházott és gondozott hitelek átruházásától elkülönítve azonosítsák. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Az NKB-k további információkat kérhetnek az MPI-ktől a hitelek fennálló összegeiben mutatkozó fejlemények magyarázata érdekében, különösen az átruházott hiteleket tartó ügyfél megváltozását vagy a mérlegből kivezetett hitelekre vonatkozó hitelgondozási megállapodások megváltozását illetően, amelyek átsorolási kiigazításokat tehetnek szükségessé annak érdekében, hogy az EKB megfelelően ki tudja igazítani a hitelezéssel kapcsolatos fejleményeket az értékpapírosítások és egyéb átruházások MPI mérlegre gyakorolt hatásaira tekintettel. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Az átruházott hitelek fennálló összegeit érintő átértékelési kiigazítások jelentésére vonatkozó követelmények

| 4.1. | Az MPI-k az 5b. táblázatnak megfelelően adatot szolgáltatnak az átértékelési kiigazításokról, amelyek tükrözik a 3. szakasz alapján jelentett hitelek hó végi fennálló összegeiben bekövetkező azon változásokat, amelyeket a hitelek leírása vagy kivezetése okoz, valamint tükrözik a hitelekre képzett céltartalékokban bekövetkező változásokat (amennyiben a fennálló összegeket a céltartalékok levonásával rögzítik). Az átértékelési kiigazítások a hitelátruházás hónapjában tükrözik továbbá az átruházott hitelek fennálló összege és a szerzés vagy elidegenítés ügyleti értéke közötti, a 2. szakaszban említett különbséget. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Az MPI-k az 5b. táblázatnak megfelelően a következőként szolgáltatnak adatot az átértékelési kiigazításokról:






  a) | a 3.1.a) szakaszban említett átruházott hitelek fennálló összegeinek megfelelő átértékelési kiigazításokat, adott esetben a 3.2. szakaszra figyelemmel, az 1. blokkba sorolják be; és |
| --- | --- | --- |

4.2.

a)

a 3.1.a) szakaszban említett átruházott hitelek fennálló összegeinek megfelelő átértékelési kiigazításokat, adott esetben a 3.2. szakaszra figyelemmel, az 1. blokkba sorolják be; és

| b) | a 3.1.b) szakaszban említett átruházott hitelek fennálló összegeinek megfelelő átértékelési kiigazításokat a 3. blokkba sorolják be. |
| --- | --- |

b)

a 3.1.b) szakaszban említett átruházott hitelek fennálló összegeinek megfelelő átértékelési kiigazításokat a 3. blokkba sorolják be.

Image 15

  5a. táblázat Nettó hitelátruházások (beszerzések mínusz elidegenítések): havi adatok

Image 16

Image 17

  5b. Táblázat Átruházott hitelek fennálló összegei és átértékelési kiigazításai: havi adatok

Image 18

6. RÉSZ

A kisméretű hitelintézetek egyszerűsített adatszolgáltatása

Amennyiben az NKB-k a 9. cikk (2) bekezdése alapján eltéréseket engedélyeznek a kisméretű hitelintézetek részére, úgy e hitelintézeteket a következő követelmények alól mentesíthetik:

| 1. | A 2. rész 4. szakaszában említett, devizanem szerinti részletezés. |
| --- | --- |

1.

A 2. rész 4. szakaszában említett, devizanem szerinti részletezés.

| 2. | A következők külön azonosítása:






  a) | a 2. rész 5.5. szakaszában említett, központi szerződő felekkel szemben fennálló pozíciók; |
| --- | --- | --- |

2.

A következők külön azonosítása:

a)

a 2. rész 5.5. szakaszában említett, központi szerződő felekkel szemben fennálló pozíciók;

| b) | a 2. rész 1. táblázatában megadott szindikált hitelek; |
| --- | --- |

b)

a 2. rész 1. táblázatában megadott szindikált hitelek;

| c) | a 2. rész 1. táblázatában megadott, legfeljebb kétéves futamidejű és 100 % alatti névleges tőkegaranciával rendelkező, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok; |
| --- | --- |

c)

a 2. rész 1. táblázatában megadott, legfeljebb kétéves futamidejű és 100 % alatti névleges tőkegaranciával rendelkező, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok;

| d) | a 3. rész 4. szakaszában említett ingatlanállományok. |
| --- | --- |

d)

a 3. rész 4. szakaszában említett ingatlanállományok.

| 3. | A 3. rész 3. szakaszában említett, szektor szerint részletezés. |
| --- | --- |

3.

A 3. rész 3. szakaszában említett, szektor szerint részletezés.

| 4. | A 3. rész 7. szakaszában említett, ország szerinti részletezés. |
| --- | --- |

4.

A 3. rész 7. szakaszában említett, ország szerinti részletezés.

| 5. | A 3. rész 9. szakaszában említett, devizanem szerinti részletezés. |
| --- | --- |

5.

A 3. rész 9. szakaszában említett, devizanem szerinti részletezés.

Emellett ezek a hitelintézetek a 2., 4. és 5. részben említett statisztikai adatszolgáltatási követelményeket teljesíthetik oly módon, hogy csak negyedéves alapon szolgáltatnak adatot, a 7. cikk (3) bekezdésében a negyedéves statisztikákra vonatkozóan meghatározott határidőkkel összhangban.

7. RÉSZ

A mérlegtételekre vonatkozó statisztikai adatszolgáltatási követelmények összefoglalása(
  1
  )

| INSTRUMENTUM- ÉS LEÁRATI KATEGÓRIÁK |
| --- |
| MÉRLEGTÉTELEK |
| ESZKÖZÖK | FORRÁSOK |
| 1. | Készpénz |

INSTRUMENTUM- ÉS LEÁRATI KATEGÓRIÁK

MÉRLEGTÉTELEK

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

1.

Készpénz

| 2. | Hitelek | legfeljebb 1 éves
   (2) |
| --- | --- | --- |

2.

Hitelek

legfeljebb 1 éves
   (2)

| | 1 és 5 év közötti
   (2) |
| --- | --- |

1 és 5 év közötti
   (2)

| | 5 éven túli
   (2) | ebből: csoporton belüli pozíciók |
| --- | --- | --- |

5 éven túli
   (2)

ebből: csoporton belüli pozíciók

| | ebből: szindikált hitelek |
| --- | --- |

ebből: szindikált hitelek

| | ebből: fordított repoügyletek |
| --- | --- |

ebből: fordított repoügyletek

| | ebből: virtuális számla-összevezetési pozíciók |
| --- | --- |

ebből: virtuális számla-összevezetési pozíciók

| | ebből: euro | legfeljebb 1 éves
   (3) |
| --- | --- | --- |

ebből: euro

legfeljebb 1 éves
   (3)

| | 1 és 2 év közötti
   (3) |
| --- | --- |

1 és 2 év közötti
   (3)

| | 2 és 5 év közötti
   (3) |
| --- | --- |

2 és 5 év közötti
   (3)

| | 5 éven túli
   (3) | ebből: újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek
   (3) |
| --- | --- | --- |

5 éven túli
   (3)

ebből: újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek
   (3)

| | ebből: kényelmi hitelkártyahitel
   (3) |
| --- | --- |

ebből: kényelmi hitelkártyahitel
   (3)

| | ebből: nyújtott hitelkártyahitel
   (3) |
| --- | --- |

ebből: nyújtott hitelkártyahitel
   (3)

| | ebből: virtuális számla-összevezetési pozíciók |
| --- | --- |

ebből: virtuális számla-összevezetési pozíciók

Hitelek 1 éven túli eredeti futamidővel (euro)

| | ebből: 1 évnél rövidebb hátralévő futamidejű hitelek |
| --- | --- |

ebből: 1 évnél rövidebb hátralévő futamidejű hitelek

| | ebből: 1 éven túli hátralévő futamidejű hitelek, melyek kamatát a következő 12 hónapban újból megállapítják
  Hitelek 2 éven túli eredeti futamidővel (euro) |
| --- | --- |

ebből: 1 éven túli hátralévő futamidejű hitelek, melyek kamatát a következő 12 hónapban újból megállapítják

Hitelek 2 éven túli eredeti futamidővel (euro)

| | ebből: 2 évnél rövidebb hátralévő futamidejű hitelek |
| --- | --- |

ebből: 2 évnél rövidebb hátralévő futamidejű hitelek

| | ebből: 2 éven túli hátralévő futamidejű hitelek, melyek kamatát a következő 24 hónapban újból megállapítják |
| --- | --- |

ebből: 2 éven túli hátralévő futamidejű hitelek, melyek kamatát a következő 24 hónapban újból megállapítják

| 3. | Hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok | legfeljebb 1 éves
   (4) |
| --- | --- | --- |

3.

Hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok

legfeljebb 1 éves
   (4)

| | 1 és 2 év közötti
   (4) |
| --- | --- |

1 és 2 év közötti
   (4)

| | 2 éven túli
   (4) |
| --- | --- |

2 éven túli
   (4)

| 4. | Tulajdonosi részesedések

  Tőzsdei részvények
  Nem tőzsdei részvények
  Egyéb részesedések |
| --- | --- |

4.

Tulajdonosi részesedések

Tőzsdei részvények

Nem tőzsdei részvények

Egyéb részesedések

| 5. | Befektetési alapok részvényei/befektetési jegyei

  PPA részvények/befektetési jegyek
  Nem PPA részvények/befektetési jegyek |
| --- | --- |

5.

Befektetési alapok részvényei/befektetési jegyei

| 6. | Nem pénzügyi eszközök

  ebből: ingatlan |
| --- | --- |

6.

Nem pénzügyi eszközök

ebből: ingatlan

| 7. | Egyéb eszközök | ebből: származtatott pénzügyi eszközök |
| --- | --- | --- |

7.

Egyéb eszközök

ebből: származtatott pénzügyi eszközök

| | ebből: hitelekre elhatárolt kamat |
| --- | --- |

ebből: hitelekre elhatárolt kamat

| 8. | Forgalomban levő készpénz |
| --- | --- |

8.

Forgalomban levő készpénz

| 9. | Betétek | legfeljebb 1 éves
   (5) |
| --- | --- | --- |

9.

Betétek

legfeljebb 1 éves
   (5)

| | 1 éven túli
   (5) | ebből: csoporton belüli pozíciók |
| --- | --- | --- |

1 éven túli
   (5)

ebből: csoporton belüli pozíciók

| | ebből: átruházható betétek |
| --- | --- |

ebből: átruházható betétek

| | ebből: legfeljebb 2 éves |
| --- | --- |

ebből: legfeljebb 2 éves

| | ebből: szindikált hitelek |
| --- | --- |

ebből: szindikált hitelek

| 9.1. | Egynapos betétek | ebből: átruházható betétek |
| --- | --- | --- |

9.1.

Egynapos betétek

ebből: átruházható betétek

| | ebből: virtuális számla-összevezetési pozíciók |
| --- | --- |

ebből: virtuális számla-összevezetési pozíciók

| 9.2. | Lekötött betétek | legfeljebb 1 éves |
| --- | --- | --- |

9.2.

Lekötött betétek

legfeljebb 1 éves

| | 1 és 2 év között |
| --- | --- |

1 és 2 év között

| | 2 éven túli |
| --- | --- |

2 éven túli

| 9.3. | Felmondással visszaváltható betétek | legfeljebb 3 hónapos |
| --- | --- | --- |

9.3.

Felmondással visszaváltható betétek

legfeljebb 3 hónapos

| | 3 hónapnál hosszabb |
| --- | --- |

3 hónapnál hosszabb

| | ebből: 2 éven túli
   (6) |
| --- | --- |

ebből: 2 éven túli
   (6)

| 9.4. | Repoügyletek |
| --- | --- |

9.4.

Repoügyletek

| 10. | PPA részvények/befektetési jegyek |
| --- | --- |

10.

PPA részvények/befektetési jegyek

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok | legfeljebb 1 éves |
| --- | --- | --- |

11.

Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok

legfeljebb 1 éves

| | 1 és 2 év között | ebből: legfeljebb 2 éves és a névleges tőkegarancia 100 % alatti |
| --- | --- | --- |

1 és 2 év között

ebből: legfeljebb 2 éves és a névleges tőkegarancia 100 % alatti

| | 2 éven túli |
| --- | --- |

2 éven túli

| 12. | Tőke és tartalékok

  Bevont saját tőke
  Az adatszolgáltatási időszak során halmozott nyereség vagy veszteség
  A saját tőkében közvetlenül kimutatott bevételek és kiadások
  A részvényesek között fel nem osztott eredményből származó összegek
  Eszközökre képzett különleges és általános céltartalékok |
| --- | --- |

12.

Tőke és tartalékok

| 13. | Egyéb források | ebből: származtatott pénzügyi eszközök |
| --- | --- | --- |

13.

Egyéb források

ebből: származtatott pénzügyi eszközök

| | ebből: betétekre elhatárolt kamat |
| --- | --- |

ebből: betétekre elhatárolt kamat

ÜGYFÉL- ÉS CÉLKATEGÓRIÁK

ESZKÖZÖK

FORRÁSOK

| A. | Belföldi rezidensek | MPI-k | Központi bankok |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Belföldi rezidensek

MPI-k

Központi bankok

| | Betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével |
| --- | --- |

Betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével

| | PPA-k |
| --- | --- |

PPA-k

| | Nem MPI-k | Kormányzat | központi kormányzat |
| --- | --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Kormányzat

központi kormányzat

| | tartományi kormányzat |
| --- | --- |

tartományi kormányzat

| | helyi önkormányzatok |
| --- | --- |

helyi önkormányzatok

| | társadalombiztosítási alapok |
| --- | --- |

társadalombiztosítási alapok

| | Egyéb rezidens szektorok
   (7) | nem PPA befektetési alapok (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Egyéb rezidens szektorok
   (7)

nem PPA befektetési alapok (S.124)
   (7)

| | egyéb pénzügyi közvetítők, kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek, valamint captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.125+S.126+S.127) (7) | ebből: központi szerződő felek |
| --- | --- | --- |

egyéb pénzügyi közvetítők, kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek, valamint captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.125+S.126+S.127) (7)

ebből: központi szerződő felek

| | ebből: PKV-k |
| --- | --- |

ebből: PKV-k

| | biztosítók (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

biztosítók (S.128)
   (7)

| | nyugdíjpénztárak (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

nyugdíjpénztárak (S.129)
   (7)

| | nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (7)

| | háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)
   (7) | fogyasztási hitel |
| --- | --- | --- |

háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15)
   (7)

fogyasztási hitel

| | lakáscélú hitel |
| --- | --- |

lakáscélú hitel

| | egyéb hitelek | ebből: jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások/társas vállalkozások |
| --- | --- | --- |

egyéb hitelek

ebből: jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások/társas vállalkozások

| A. | Belföldi rezidensek | MPI-k | Központi bankok |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Belföldi rezidensek

MPI-k

Központi bankok

| | Betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével |
| --- | --- |

Betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével

| | PPA-k |
| --- | --- |

PPA-k

| | Nem MPI-k | Kormányzat | központi kormányzat |
| --- | --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Kormányzat

központi kormányzat

| | egyéb kormányzat | tartományi kormányzat |
| --- | --- | --- |

egyéb kormányzat

tartományi kormányzat

| | helyi önkormányzatok |
| --- | --- |

helyi önkormányzatok

| | társadalombiztosítási alapok |
| --- | --- |

társadalombiztosítási alapok

| | Egyéb rezidens szektorok
   (7) | nem PPA befektetési alapok (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Egyéb rezidens szektorok
   (7)

nem PPA befektetési alapok (S.124)
   (7)

| | egyéb pénzügyi közvetítők (S.125)
   (7) | ebből: központi szerződő felek |
| --- | --- | --- |

egyéb pénzügyi közvetítők (S.125)
   (7)

ebből: központi szerződő felek

| | ebből: PKV-k |
| --- | --- |

ebből: PKV-k

| | kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126)
   (7) |
| --- | --- |

kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126)
   (7)

| | captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127)
   (7) |
| --- | --- |

captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127)
   (7)

| | biztosítók (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

biztosítók (S.128)
   (7)

| | nyugdíjpénztárak (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

nyugdíjpénztárak (S.129)
   (7)

| | nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (7)

| | háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) (7) |
| --- | --- |

háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) (7)

| B. | Belföldtől eltérő euroövezeti rezidensek | MPI-k | Központi bankok | ebből: Európai Központi Bank |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Belföldtől eltérő euroövezeti rezidensek

MPI-k

Központi bankok

ebből: Európai Központi Bank

| | Betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével |
| --- | --- |

Betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével

| | PPA-k |
| --- | --- |

PPA-k

| | Nem MPI-k | Kormányzat | központi kormányzat |
| --- | --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Kormányzat

központi kormányzat

| | tartományi kormányzat |
| --- | --- |

tartományi kormányzat

| | helyi önkormányzatok |
| --- | --- |

helyi önkormányzatok

| | társadalombiztosítási alapok |
| --- | --- |

társadalombiztosítási alapok

| | Egyéb rezidens szektorok
   (7) | nem PPA befektetési alapok (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Egyéb rezidens szektorok
   (7)

nem PPA befektetési alapok (S.124)
   (7)

| | egyéb pénzügyi közvetítők, kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek, valamint captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.125+S.126+S.127) (7) | ebből: központi szerződő felek
   (8) |
| --- | --- | --- |

egyéb pénzügyi közvetítők, kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek, valamint captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.125+S.126+S.127) (7)

ebből: központi szerződő felek
   (8)

| | ebből: PKV-k
   (8) |
| --- | --- |

ebből: PKV-k
   (8)

| | biztosítók (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

biztosítók (S.128)
   (7)

| | nyugdíjpénztárak (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

nyugdíjpénztárak (S.129)
   (7)

| | nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (7)

| | háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) (7) | fogyasztási hitel |
| --- | --- | --- |

háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) (7)

fogyasztási hitel

| | lakáscélú hitel |
| --- | --- |

lakáscélú hitel

| | egyéb hitelek | ebből: jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások/társas vállalkozások |
| --- | --- | --- |

egyéb hitelek

ebből: jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások/társas vállalkozások

| B. | Belföldtől eltérő euroövezeti rezidensek | MPI-k | Központi bankok | ebből: Európai Központi Bank |
| --- | --- | --- | --- | --- |

B.

Belföldtől eltérő euroövezeti rezidensek

MPI-k

Központi bankok

ebből: Európai Központi Bank

| | Betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével |
| --- | --- |

Betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével

| | PPA-k |
| --- | --- |

PPA-k

| | Nem MPI-k | Kormányzat | központi kormányzat |
| --- | --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Kormányzat

központi kormányzat

| | egyéb kormányzat | tartományi kormányzat |
| --- | --- | --- |

egyéb kormányzat

tartományi kormányzat

| | helyi önkormányzatok |
| --- | --- |

helyi önkormányzatok

| | társadalombiztosítási alapok |
| --- | --- |

társadalombiztosítási alapok

| | Egyéb rezidens szektorok
   (7) | nem PPA befektetési alapok (S.124)
   (7) |
| --- | --- | --- |

Egyéb rezidens szektorok
   (7)

nem PPA befektetési alapok (S.124)
   (7)

| | egyéb pénzügyi közvetítők (S.125)
   (7) | ebből: központi szerződő felek
   (8) |
| --- | --- | --- |

egyéb pénzügyi közvetítők (S.125)
   (7)

ebből: központi szerződő felek
   (8)

| | ebből: PKV-k
   (8) |
| --- | --- |

ebből: PKV-k
   (8)

| | kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126)
   (7) |
| --- | --- |

kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek (S.126)
   (7)

| | captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127)
   (7) |
| --- | --- |

captive finanszírozók és pénzkölcsönzők (S.127)
   (7)

| | biztosítók (S.128)
   (7) |
| --- | --- |

biztosítók (S.128)
   (7)

| | nyugdíjpénztárak (S.129)
   (7) |
| --- | --- |

nyugdíjpénztárak (S.129)
   (7)

| | nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (7) |
| --- | --- |

nem pénzügyi vállalatok (S.11)
   (7)

| | háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) (7) |
| --- | --- |

háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények (S.14 + S.15) (7)

| C. | Külföldi rezidensek | MPI-k |
| --- | --- | --- |

C.

Külföldi rezidensek

MPI-k

| | Nem MPI-k | Kormányzat |
| --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Kormányzat

| | Egyéb rezidensek |
| --- | --- |

Egyéb rezidensek

| C. | Külföldi rezidensek | MPI-k |
| --- | --- | --- |

C.

Külföldi rezidensek

MPI-k

| | Nem MPI-k | Kormányzat |
| --- | --- | --- |

Nem MPI-k

Kormányzat

| | Egyéb rezidensek |
| --- | --- |

Egyéb rezidensek

| D. | Összesen |
| --- | --- |

D.

Összesen

| D. | Összesen |
| --- | --- |

D.

Összesen

DEVIZANEMEK

| e | euro |
| --- | --- |

e

euro

| x | külföldi devizák – az eurón kívüli pénznemek (9) |
| --- | --- |

x

külföldi devizák – az eurón kívüli pénznemek (9)

---

(*1)  Az adatokat külön kell azonosítani az Európai Beruházási Bank, az Európai Stabilitási Mechanizmus, az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz és az Egységes Szanálási Testület esetében.

(1)  A havi adatrészletezések félkövérrel, a negyedéves adatrészletezések normál betűtípussal vannak szedve.

(2)  A futamidő szerinti havi részletezés csak az euroövezeti tagállamok MPI-ktől eltérő fő rezidens szektorainak nyújtott hitelekre vonatkozik, az euroövezeti tagállamok kormányzatát is beleértve. Az euroövezeti tagállamok központi kormányzaton kívüli kormányzata részére nyújtott hitelekre vonatkozó, megfelelő futamidő szerinti részletezés negyedéves.

(3)  Az euroövezeti nem pénzügyi vállalatok és háztartások részére nyújtott hitelek esetében. Ezenkívül a futamidő szerinti részletezést a háztartásoknak nyújtott hitelek cél szerinti részletezése tekintetében is gyűjtik.

(4)  A futamidő szerinti havi részletezés csak az euroövezetben található MPI-k által kibocsátott értékpapírok állományaira vonatkozik, és az euroövezeti kormányzat által kibocsátott értékpapírok állományai „legfeljebb egy éves” részletezéssel rendelkeznek. Negyedéves adatként az euroövezeti nem MPI-k által kibocsátott értékpapírok állományait „legfeljebb egy éves” és „egy éven túli” kategóriákba sorolják.

(5)  Csak a külföldön rezidens ügyfelekkel szemben.

(6)  További értesítésig a „két éven túl felmondással visszaváltható betétek” tételre vonatkozó adatszolgáltatás önkéntes.

(7)  A hitelek és a betétek esetében az alszektoronkénti havi részletezés kötelező.

(8)  A repoügyletek és a fordított repoügyletek esetében kötelező az S.125 alszektorba besorolt központi szerződő felekre vonatkozó részletezés. Ezenkívül a hitelek, a betétek és a hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok esetében kötelező a pénzügyi közvetítő vállalat ügyfelekre vonatkozó részletezés.

(9)  Az egyes tagállamok pénznemei szerinti negyedéves részletezés kötelező a kiválasztott hiteltételekre. A GBP, USD, JPY és CHF devizák tekintetében negyedéves részletezés kötelező a betétek, hitelek és hitelviszonyt megtestesítő tartott értékpapírok kiválasztott tételeire.

---

II. MELLÉKLET

KONSZOLIDÁLÁSI ELVEK ÉS MEGHATÁROZÁSOK

1. RÉSZ

Egy tagállamon belüli konszolidálás statisztikai célokból

| 1. | Minden olyan tagállam, amelynek pénzneme az euro (a továbbiakban: euroövezeti tagállam) tekintetében az adatszolgáltatói kör azon rezidens MPI-kből áll, amelyek szerepelnek az MPI-k statisztikai célú jegyzékében, valamint a rezidens nem-MPI hitelintézetekből. Ezek a következők:






  a) | a belföldön bejegyzett és letelepedett intézmények, beleértve azon leányvállalatokat, amelyek anyavállalata külföldön letelepedett; és |
| --- | --- | --- |

1.

a)

a belföldön bejegyzett és letelepedett intézmények, beleértve azon leányvállalatokat, amelyek anyavállalata külföldön letelepedett; és

| b) | azon intézmények fióktelepei, amelyek központi ügyintézési helye külföldön található. |
| --- | --- |

b)

azon intézmények fióktelepei, amelyek központi ügyintézési helye külföldön található.

Az adatszolgáltatók statisztikai célokra összevontan kezelik (konszolidálják) az egy tagállamon belül található összes belföldi telephelyük (a bejegyzett székhely vagy központi ügyintézési hely és/vagy fióktelepek) üzleti tevékenységét. Az offshore pénzügyi központokban letelepedett intézményeket statisztikailag azon területek rezidenseinek kell tekinteni, ahol e központok találhatók.

| 2. | Az adatszolgáltatók az összes nem belföldi telephelyük üzleti tevékenységét a következőképpen jelentik:






  a) | Ha egy adatszolgáltató fióktelepekkel rendelkezik egy másik euroövezeti tagállam területén, az adatszolgáltató a valamennyi ilyen fióktelep irányában fennálló pozíciókat a másik euroövezeti tagállam rezidensei irányában fennálló pozícióknak tekinti. |
| --- | --- | --- |

2.

a)

Ha egy adatszolgáltató fióktelepekkel rendelkezik egy másik euroövezeti tagállam területén, az adatszolgáltató a valamennyi ilyen fióktelep irányában fennálló pozíciókat a másik euroövezeti tagállam rezidensei irányában fennálló pozícióknak tekinti.

| b) | Ha egy adatszolgáltató az euroövezeti tagállamok területén kívül található fióktelepekkel rendelkezik, az adatszolgáltató az ilyen fióktelepek irányában fennálló pozíciókat külföldi rezidensek irányában fennálló pozícióknak tekinti. |
| --- | --- |

b)

Ha egy adatszolgáltató az euroövezeti tagállamok területén kívül található fióktelepekkel rendelkezik, az adatszolgáltató az ilyen fióktelepek irányában fennálló pozíciókat külföldi rezidensek irányában fennálló pozícióknak tekinti.

| c) | Ha az adatszolgáltató fióktelep, a más euroövezeti tagállam területén levő központi ügyintézési helye vagy ugyanazon intézmény más euroövezeti tagállam területén levő többi fióktelepe irányában fennálló pozícióit úgy kell tekinteni, mint a másik euroövezeti tagállam rezidensei irányában fennálló pozíciókat. |
| --- | --- |

c)

Ha az adatszolgáltató fióktelep, a más euroövezeti tagállam területén levő központi ügyintézési helye vagy ugyanazon intézmény más euroövezeti tagállam területén levő többi fióktelepe irányában fennálló pozícióit úgy kell tekinteni, mint a másik euroövezeti tagállam rezidensei irányában fennálló pozíciókat.

| d) | Ha az adatszolgáltató fióktelep, a más euroövezeti tagállamok területén kívül található központi ügyintézési helye vagy az ugyanazon intézmény más euroövezeti tagállamok területén kívül található többi fióktelepe irányában fennálló pozíciókat külföldi rezidensek irányában fennálló pozícióknak tekinti. |
| --- | --- |

d)

Ha az adatszolgáltató fióktelep, a más euroövezeti tagállamok területén kívül található központi ügyintézési helye vagy az ugyanazon intézmény más euroövezeti tagállamok területén kívül található többi fióktelepe irányában fennálló pozíciókat külföldi rezidensek irányában fennálló pozícióknak tekinti.

2. RÉSZ

Az instrumentumkategóriák meghatározása

| 1. | Ez a táblázat az instrumentumkategóriák részletes standard leírását tartalmazza, amelyet a nemzeti központi bankok (NKB-k) e rendeletnek megfelelően átültetnek a nemzeti szinten alkalmazandó kategóriákba. A táblázat nem az egyes pénzügyi instrumentumok listája és a leírások nem kimerítő jellegűek. A fogalommeghatározások az ESA 2010-re utalnak. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az eredeti, azaz a kibocsátáskori futamidő a pénzügyi instrumentum egy olyan kötött „élettartamát” jelenti, amelynek eltelte előtt az nem váltható vissza (például hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok), illetve amelynek letelte előtt csak valamely szankció terhe mellett váltható vissza (például a betétek egyes típusai). A felmondási idő megegyezik azon időtartammal, amely akkor kezdődik, amikor a pénzügyi instrumentum tulajdonosa értesítést küld az instrumentum visszaváltására irányuló szándékáról, és addig a napig tart, amikor a tulajdonos az instrumentumot már szankció terhe nélkül készpénzre válthatja. A pénzügyi instrumentumokat csak akkor osztályozzák a felmondási időszak hosszának megfelelően, ha nincs megállapodás szerinti futamidő. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A pénzügyi követelések megkülönböztethetők aszerint, hogy átruházhatóak-e vagy nem. Egy követelés akkor átruházható, ha tulajdonjoga azonnal átruházható az egyik egységről a másikra átadás vagy forgatmányozás, illetve származtatott pénzügyi eszközök esetében ellenirányú ügylet kötése révén. Míg bármelyik pénzügyi eszközzel lehet potenciálisan kereskedni, az átruházható eszközöket szervezett tőzsdén történő vagy „tőzsdén kívüli” (OTC) kereskedésre tervezték, bár a tényleges kereskedés nem képezi az átruházhatóság szükségszerű feltételét. |
| --- | --- |

3.

Táblázat

Instrumentumkategóriák

ESZKÖZKATEGÓRIÁK

| Kategória | A főbb jellemzők leírása |
| --- | --- |
| 1. | Készpénz |

Kategória

A főbb jellemzők leírása

1.

Készpénz

A fizetésre általánosan használt, forgalomban levő euro és külföldi bankjegyek és érmék állománya.

| 2. | Hitelek |
| --- | --- |

2.

Hitelek

Pénzügyi eszközök állományai, amelyek akkor jönnek létre, amikor a hitelezők pénzt adnak kölcsön az adósoknak, amit vagy nem átruházható dokumentumok igazolnak, vagy nem igazolnak dokumentumok. Ez a tétel magában foglalja az adatszolgáltatók által betétek formájában elhelyezett eszközöket is. Az NKB-k kérhetik e tétel szektorok szerinti teljes részletezését is.

| 1. | E tételbe az alábbiak tartoznak:






  a) | háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények részére nyújtott hitelek az alábbi bontásban:






  i. | fogyasztási hitelek (az áru- és szolgáltatásfogyasztás körében főként személyes felhasználásra adott hitelek). A jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak adott hitel e kategóriába tartozik, ha az adatszolgáltató tudja, hogy a hitelt elsősorban személyes fogyasztás céljaira használják; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

E tételbe az alábbiak tartoznak:

a)

háztartások és háztartásokat segítő nonprofit intézmények részére nyújtott hitelek az alábbi bontásban:

i.

fogyasztási hitelek (az áru- és szolgáltatásfogyasztás körében főként személyes felhasználásra adott hitelek). A jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak adott hitel e kategóriába tartozik, ha az adatszolgáltató tudja, hogy a hitelt elsősorban személyes fogyasztás céljaira használják;

| ii. | lakáscélú hitelek (a saját használatra vagy bérbeadásra történő lakáscélú befektetésre nyújtott hitelek, ideértve az építkezést és a felújítást is). A lakáscélú hitelek a lakóingatlannal fedezett lakáscélú hitelekből, és a személyes alapon adott és egyéb eszközökkel biztosított lakáscélú hitelekből állnak. A jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak adott hitel e kategória része, kivéve, ha az adatszolgáltató tudja, hogy az ingatlan elsődlegesen üzleti célra kerül felhasználásra, mely esetben a hitelt az „egyéb hitel, ebből: jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások/társas vállalkozások” kategóriában kell jelenteni; |
| --- | --- |

ii.

lakáscélú hitelek (a saját használatra vagy bérbeadásra történő lakáscélú befektetésre nyújtott hitelek, ideértve az építkezést és a felújítást is). A lakáscélú hitelek a lakóingatlannal fedezett lakáscélú hitelekből, és a személyes alapon adott és egyéb eszközökkel biztosított lakáscélú hitelekből állnak. A jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak adott hitel e kategória része, kivéve, ha az adatszolgáltató tudja, hogy az ingatlan elsődlegesen üzleti célra kerül felhasználásra, mely esetben a hitelt az „egyéb hitel, ebből: jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások/társas vállalkozások” kategóriában kell jelenteni;

| iii. | egyéb (nem fogyasztási és lakáscélú hitel, úgy mint az üzleti célra, adósságkonszolidáció, oktatás stb. céljára nyújtott hitelek). Ebben a kategóriában szerepelhetnek a jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak (lásd a II. melléklet 3. részét) nyújtott fogyasztási hitelek, ha azokat nem a „fogyasztási hitelek” kategóriában jelentik; |
| --- | --- |

iii.

egyéb (nem fogyasztási és lakáscélú hitel, úgy mint az üzleti célra, adósságkonszolidáció, oktatás stb. céljára nyújtott hitelek). Ebben a kategóriában szerepelhetnek a jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozásoknak/társas vállalkozásoknak (lásd a II. melléklet 3. részét) nyújtott fogyasztási hitelek, ha azokat nem a „fogyasztási hitelek” kategóriában jelentik;

| b) | hitelkártya-tartozás
  E rendelet alkalmazásában ez a kategória tartalmazza a háztartásoknak vagy nem pénzügyi intézményeknek késleltetett terhelésű bankkártyákon (azaz az alább meghatározott kényelmi hitelt nyújtó kártyákon) vagy hitelkártyákon (azaz kényelmi hitelt vagy nyújtott hitelt biztosító kártyákon) keresztül nyújtott hiteleket. A hitelkártya-tartozás külön kártyaszámlákon kerül nyilvántartásra és ezért az nem látszik a folyószámla- vagy folyószámlahitel-számlákon. Kényelmi hitel az egyik számlázási ciklusban a kártyával végrehajtott fizetési tranzakciók napja és az ugyanezen számlázási időszakból származó tartozik egyenlegek esedékessé válásának napja közötti időszakban 0 %-os kamatlábbal nyújtott hitel. Nyújtott hitel az előző számlázási ciklus esedékességi időpontjainak eltelte után nyújtott hitel, azaz a kártyaszámlán az első lehetséges alkalommal ki nem egyenlített tartozik egyenleg, amelynek kamata vagy sávos kamata rendszerint 0 %-nál nagyobb. Gyakran havi minimumtörlesztést kell teljesíteni a nyújtott hitel legalább részleges visszafizetésére.
  Az ilyen hitelformák esetén a szerződő fél az a jogalany, aki a szerződéses rendelkezések szerint végső soron felel a tartozás visszafizetéséért, ami magánszemélyként használt kártyák esetében egybeesik a kártyabirtokossal, vállalati kártyák esetében azonban nem; |
| --- | --- |

b)

hitelkártya-tartozás

E rendelet alkalmazásában ez a kategória tartalmazza a háztartásoknak vagy nem pénzügyi intézményeknek késleltetett terhelésű bankkártyákon (azaz az alább meghatározott kényelmi hitelt nyújtó kártyákon) vagy hitelkártyákon (azaz kényelmi hitelt vagy nyújtott hitelt biztosító kártyákon) keresztül nyújtott hiteleket. A hitelkártya-tartozás külön kártyaszámlákon kerül nyilvántartásra és ezért az nem látszik a folyószámla- vagy folyószámlahitel-számlákon. Kényelmi hitel az egyik számlázási ciklusban a kártyával végrehajtott fizetési tranzakciók napja és az ugyanezen számlázási időszakból származó tartozik egyenlegek esedékessé válásának napja közötti időszakban 0 %-os kamatlábbal nyújtott hitel. Nyújtott hitel az előző számlázási ciklus esedékességi időpontjainak eltelte után nyújtott hitel, azaz a kártyaszámlán az első lehetséges alkalommal ki nem egyenlített tartozik egyenleg, amelynek kamata vagy sávos kamata rendszerint 0 %-nál nagyobb. Gyakran havi minimumtörlesztést kell teljesíteni a nyújtott hitel legalább részleges visszafizetésére.

Az ilyen hitelformák esetén a szerződő fél az a jogalany, aki a szerződéses rendelkezések szerint végső soron felel a tartozás visszafizetéséért, ami magánszemélyként használt kártyák esetében egybeesik a kártyabirtokossal, vállalati kártyák esetében azonban nem;

| c) | újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek
  Újratöltődő hitelek a következő jellemzőkkel bíró hitelek: i. a hitelfelvevő egy előre jóváhagyott összeghatárig használhat vagy vehet fel pénzt, a hitelnyújtó előzetes értesítése nélkül; ii. a rendelkezésre álló hitel összege a pénzfelvétel és pénzvisszafizetés következtében nőhet vagy csökkenhet; iii. a hitel többször igénybe vehető.
  Az újratöltődő hitelek közé tartoznak a hitelkeret útján nyújtott és még vissza nem fizetett összegek (a tartozás összege). A hitelkeret a hitelnyújtó és a hitelfelvevő közötti megállapodás, amelynek alapján a hitelfelvevő egy meghatározott időszakban és egy meghatározott összeg erejéig előleget vehet fel, és ezeket az előlegeket belátása szerint egy meghatározott időpontig visszafizeti. A hitelkeret keretében rendelkezésre álló, de igénybe nem vett vagy már visszafizetett összegeket nem kell figyelembe venni egyik mérlegtétel-kategóriában sem. Folyószámlahitel a folyószámla tartozik egyenlege. A hitelkártya révén nyújtott hitelek nem tartoznak bele sem az újratöltődő hitelek, sem a folyószámlahitelek körébe. A hitelfelvevő teljes tartozásának összegét jelenteni kell, függetlenül attól, hogy az a hitelnyújtó és hitelfelvevő által a hitel nagyságára és/vagy leghosszabb időtartamára előzetesen megállapított korláton belül van vagy azt túllépi; |
| --- | --- |

c)

újratöltődő hitelek és folyószámlahitelek

Újratöltődő hitelek a következő jellemzőkkel bíró hitelek: i. a hitelfelvevő egy előre jóváhagyott összeghatárig használhat vagy vehet fel pénzt, a hitelnyújtó előzetes értesítése nélkül; ii. a rendelkezésre álló hitel összege a pénzfelvétel és pénzvisszafizetés következtében nőhet vagy csökkenhet; iii. a hitel többször igénybe vehető.

Az újratöltődő hitelek közé tartoznak a hitelkeret útján nyújtott és még vissza nem fizetett összegek (a tartozás összege). A hitelkeret a hitelnyújtó és a hitelfelvevő közötti megállapodás, amelynek alapján a hitelfelvevő egy meghatározott időszakban és egy meghatározott összeg erejéig előleget vehet fel, és ezeket az előlegeket belátása szerint egy meghatározott időpontig visszafizeti. A hitelkeret keretében rendelkezésre álló, de igénybe nem vett vagy már visszafizetett összegeket nem kell figyelembe venni egyik mérlegtétel-kategóriában sem. Folyószámlahitel a folyószámla tartozik egyenlege. A hitelkártya révén nyújtott hitelek nem tartoznak bele sem az újratöltődő hitelek, sem a folyószámlahitelek körébe. A hitelfelvevő teljes tartozásának összegét jelenteni kell, függetlenül attól, hogy az a hitelnyújtó és hitelfelvevő által a hitel nagyságára és/vagy leghosszabb időtartamára előzetesen megállapított korláton belül van vagy azt túllépi;

| d) | szindikált hitelek (egyetlen hitelszerződés, amelyben hitelnyújtóként több intézmény vesz részt)
  A szindikált hitelek csak azokat az eseteket fedik le, amikor a hitelfelvevő a hitelszerződésből tudja, hogy a hitel több hitelnyújtótól származik. Statisztikai célokra csak a hitelfelvevő által ténylegesen felvett összeg (és nem a teljes hitelkeret) minősül szindikált hitelnek. A szindikált hitelt rendszerint egy intézmény irányítja és hangolja össze (amelyet gyakran fő szervezőnek is hívnak), és azt valójában a szindikátuson belüli különféle résztvevők nyújtják. A résztvevők – a fő szervezőt is beleértve – mérleg szerinti eszközeikben valamennyien jelentik a hitelben a hitelfelvevővel (és nem a fő szervezővel) szemben fennálló részesedésüket; |
| --- | --- |

d)

szindikált hitelek (egyetlen hitelszerződés, amelyben hitelnyújtóként több intézmény vesz részt)

A szindikált hitelek csak azokat az eseteket fedik le, amikor a hitelfelvevő a hitelszerződésből tudja, hogy a hitel több hitelnyújtótól származik. Statisztikai célokra csak a hitelfelvevő által ténylegesen felvett összeg (és nem a teljes hitelkeret) minősül szindikált hitelnek. A szindikált hitelt rendszerint egy intézmény irányítja és hangolja össze (amelyet gyakran fő szervezőnek is hívnak), és azt valójában a szindikátuson belüli különféle résztvevők nyújtják. A résztvevők – a fő szervezőt is beleértve – mérleg szerinti eszközeikben valamennyien jelentik a hitelben a hitelfelvevővel (és nem a fő szervezővel) szemben fennálló részesedésüket;

| e) | betétek, a 9. forráskategória meghatározása szerint |
| --- | --- |

e)

betétek, a 9. forráskategória meghatározása szerint

| f) | harmadik feleknek nyújtott pénzügyi lízing
  A pénzügyi lízing olyan szerződés, amelynek keretében egy tartós használati cikket annak jog szerinti tulajdonosa (a továbbiakban: lízingbe adó) egy harmadik félnek (a továbbiakban: lízingbe vevő) kölcsönad az eszköz gazdaságilag hasznos élettartamának jelentős részére vagy egészére, olyan részletfizetések ellenében, amelyek összege fedezi az eszköz költségeit, valamint az eszköz értékébe beszámított kamat költségét. A lízingbe vevő lényegében élvezi az eszköz használatából eredő összes hasznot és viseli a tulajdonnal járó költségeket és kockázatokat. Statisztikai célra a pénzügyi lízinget a lízingbe adó által a lízingbe vevőnek nyújtott hitelként kezelik, amelynek révén a lízingbe vevő számára lehetővé válik a tartós használati cikk megvásárlása. A lízingbe vevő részére kölcsönadott eszközöket (tartós használati cikkeket) a mérlegben egyáltalán nem kell kimutatni; |
| --- | --- |

f)

harmadik feleknek nyújtott pénzügyi lízing

A pénzügyi lízing olyan szerződés, amelynek keretében egy tartós használati cikket annak jog szerinti tulajdonosa (a továbbiakban: lízingbe adó) egy harmadik félnek (a továbbiakban: lízingbe vevő) kölcsönad az eszköz gazdaságilag hasznos élettartamának jelentős részére vagy egészére, olyan részletfizetések ellenében, amelyek összege fedezi az eszköz költségeit, valamint az eszköz értékébe beszámított kamat költségét. A lízingbe vevő lényegében élvezi az eszköz használatából eredő összes hasznot és viseli a tulajdonnal járó költségeket és kockázatokat. Statisztikai célra a pénzügyi lízinget a lízingbe adó által a lízingbe vevőnek nyújtott hitelként kezelik, amelynek révén a lízingbe vevő számára lehetővé válik a tartós használati cikk megvásárlása. A lízingbe vevő részére kölcsönadott eszközöket (tartós használati cikkeket) a mérlegben egyáltalán nem kell kimutatni;

| g) | még vissza nem fizetett, illetve le nem írt rossz hitelek
  Azon hitelek teljes összege, amelyek esetében a visszafizetés késedelmes vagy amelyeket egyébként értékvesztettként azonosítottak, részben vagy teljes egészében, az 575/2013/EU rendelet 178. cikkében a nemteljesítésre adott meghatározással összhangban; |
| --- | --- |

g)

még vissza nem fizetett, illetve le nem írt rossz hitelek

Azon hitelek teljes összege, amelyek esetében a visszafizetés késedelmes vagy amelyeket egyébként értékvesztettként azonosítottak, részben vagy teljes egészében, az 575/2013/EU rendelet 178. cikkében a nemteljesítésre adott meghatározással összhangban;

| h) | nem átruházható értékpapírok állományai
  Hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok állományai, amelyek nem átruházhatóak, és amelyekkel másodlagos piacon sem lehet kereskedni; |
| --- | --- |

h)

nem átruházható értékpapírok állományai

Hitelviszonyt megtestesítő olyan értékpapírok állományai, amelyek nem átruházhatóak, és amelyekkel másodlagos piacon sem lehet kereskedni;

| i) | átruházható hitelek
  A ténylegesen átruházhatóvá vált hiteleket a „hitelek” eszköztételbe kell besorolni, feltéve, hogy nincs bizonyíték a másodlagos piaci kereskedésre. Egyébként ezeket hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként (3. kategória) kell besorolni; |
| --- | --- |

i)

átruházható hitelek

A ténylegesen átruházhatóvá vált hiteleket a „hitelek” eszköztételbe kell besorolni, feltéve, hogy nincs bizonyíték a másodlagos piaci kereskedésre. Egyébként ezeket hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként (3. kategória) kell besorolni;

| j) | betétek vagy hitelek formájában megjelenő, alárendelt adósság
  Az alárendelt adósságinstrumentumok a kibocsátó intézménnyel szemben fennálló olyan járulékos követelések, amelyeket csak az összes, magasabb státusú követelés (például betétek/hitelek) kielégítését követően lehet érvényesíteni, ami a tulajdonosi részesedések egyes jellemzőivel ruházza fel azokat. Statisztikai célra az alárendelt adósságot a pénzügyi instrumentum jellegének megfelelően vagy a „hitelek”, vagy a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” tételbe kell besorolni. Amennyiben az alárendelt adósság valamennyi formájának állományait statisztikai célra jelenleg egyetlen számadat formájában azonosítják, ezt a számadatot a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” eszköztétel alá kell besorolni azon az alapon, hogy az alárendelt adósság túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelenik meg; |
| --- | --- |

j)

betétek vagy hitelek formájában megjelenő, alárendelt adósság

Az alárendelt adósságinstrumentumok a kibocsátó intézménnyel szemben fennálló olyan járulékos követelések, amelyeket csak az összes, magasabb státusú követelés (például betétek/hitelek) kielégítését követően lehet érvényesíteni, ami a tulajdonosi részesedések egyes jellemzőivel ruházza fel azokat. Statisztikai célra az alárendelt adósságot a pénzügyi instrumentum jellegének megfelelően vagy a „hitelek”, vagy a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” tételbe kell besorolni. Amennyiben az alárendelt adósság valamennyi formájának állományait statisztikai célra jelenleg egyetlen számadat formájában azonosítják, ezt a számadatot a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” eszköztétel alá kell besorolni azon az alapon, hogy az alárendelt adósság túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelenik meg;

| k) | fordított repoügyletek vagy készpénzbiztosíték melletti értékpapír-kölcsönvétel alapján fennálló követelések
  Az adatszolgáltatók által egy adott áron megvásárolt olyan értékpapírokért kifizetett készpénz ellentétele, amelyek tekintetében határozott kötelezettséget vállaltak, hogy ugyanazon vagy hasonló értékpapírokat egy meghatározott jövőbeli napon rögzített áron újból értékesítenek, vagy készpénzbiztosíték melletti értékpapír-kölcsönvétel ellentétele (lásd a 9.4. forráskategóriát); |
| --- | --- |

k)

fordított repoügyletek vagy készpénzbiztosíték melletti értékpapír-kölcsönvétel alapján fennálló követelések

Az adatszolgáltatók által egy adott áron megvásárolt olyan értékpapírokért kifizetett készpénz ellentétele, amelyek tekintetében határozott kötelezettséget vállaltak, hogy ugyanazon vagy hasonló értékpapírokat egy meghatározott jövőbeli napon rögzített áron újból értékesítenek, vagy készpénzbiztosíték melletti értékpapír-kölcsönvétel ellentétele (lásd a 9.4. forráskategóriát);

| l) | virtuális számla-összevezetési pozíciók
  Az összevezetés résztvevői által a virtuális számla-összevezetésekből (folyószámlahitel formájában) lehívott hitelek. A számla-összevezetési megállapodásnak szerződéses részét nem képező, de az összevezetés résztvevőinek nyújtott hitelek nem tartoznak ide. |
| --- | --- |

l)

virtuális számla-összevezetési pozíciók

Az összevezetés résztvevői által a virtuális számla-összevezetésekből (folyószámlahitel formájában) lehívott hitelek. A számla-összevezetési megállapodásnak szerződéses részét nem képező, de az összevezetés résztvevőinek nyújtott hitelek nem tartoznak ide.

| 2. | A következő tétel nem kezelendő hitelként:
  vagyonkezelési alapon nyújtott hitelek
  A vagyonkezelési alapon nyújtott hitelek, azaz vagyonkezelői hitelek, fiduciárius vagy bizalmi hitelek olyan hitelek, amelyeket egy adott fél (a továbbiakban: a fiduciárius ügylet kötelezettje) nevében nyújtanak egy harmadik fél (a továbbiakban: a kedvezményezett) részére. Statisztikai célra a vagyonkezelői hiteleket nem kell nyilvántartani a fiduciárius ügylet kötelezettjének mérlegében, amennyiben a tőke tulajdonjogával kapcsolatos kockázatok és előnyök a kedvezményezettnél maradnak. A tőke tulajdonjogával kapcsolatos kockázatok és előnyök a kedvezményezettnél maradnak, ha a) a kedvezményezett vállalja a hitellel járó kockázatot (azaz a fiduciárius ügylet kötelezettje csak a hitel adminisztratív kezeléséért felelős); vagy b) a kedvezményezett befektetése a veszteségek ellen garantált a fiduciárius ügylet kötelezettjének időközben történő felszámolása esetére (azaz a vagyonkezelői hitel nem része a fiduciárius ügylet kötelezettje azon eszközeinek, amelyeket csőd esetén fel lehet osztani a hitelezők között). |
| --- | --- |

2.

A következő tétel nem kezelendő hitelként:

vagyonkezelési alapon nyújtott hitelek

A vagyonkezelési alapon nyújtott hitelek, azaz vagyonkezelői hitelek, fiduciárius vagy bizalmi hitelek olyan hitelek, amelyeket egy adott fél (a továbbiakban: a fiduciárius ügylet kötelezettje) nevében nyújtanak egy harmadik fél (a továbbiakban: a kedvezményezett) részére. Statisztikai célra a vagyonkezelői hiteleket nem kell nyilvántartani a fiduciárius ügylet kötelezettjének mérlegében, amennyiben a tőke tulajdonjogával kapcsolatos kockázatok és előnyök a kedvezményezettnél maradnak. A tőke tulajdonjogával kapcsolatos kockázatok és előnyök a kedvezményezettnél maradnak, ha a) a kedvezményezett vállalja a hitellel járó kockázatot (azaz a fiduciárius ügylet kötelezettje csak a hitel adminisztratív kezeléséért felelős); vagy b) a kedvezményezett befektetése a veszteségek ellen garantált a fiduciárius ügylet kötelezettjének időközben történő felszámolása esetére (azaz a vagyonkezelői hitel nem része a fiduciárius ügylet kötelezettje azon eszközeinek, amelyeket csőd esetén fel lehet osztani a hitelezők között).

| 3. | Hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok |
| --- | --- |

3.

Hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok

A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok az adósság tényét tanúsító átruházható pénzügyi instrumentumok, amelyekkel általában a másodlagos piacokon kereskednek vagy velük ellenirányú ügylet köthető a piacon, és amelyek a tulajdonosuknak nem biztosítanak tulajdonjogot az azokat kibocsátó intézményben.

E tételbe az alábbiak tartoznak:

| a) | olyan értékpapírok állományai, amelyek a tulajdonosuk részére feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon vagy napokon, illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár; |
| --- | --- |

a)

olyan értékpapírok állományai, amelyek a tulajdonosuk részére feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon vagy napokon, illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár;

| b) | olyan hitelek, amelyek átruházhatóvá válnak egy szervezett piacon, feltéve, hogy van bizonyíték a másodlagos piaci kereskedésre, beleértve az árjegyzők meglétét is, és gyakori a pénzügyi eszköz jegyzése, például a vételi és eladási árfolyam különbözetének megadásával. Amennyiben ez nem valósul meg, ezeket a „hitelek” eszköztételbe kell besorolni (lásd még az „átruházható hitelek” címszót a 2i. kategóriában); |
| --- | --- |

b)

olyan hitelek, amelyek átruházhatóvá válnak egy szervezett piacon, feltéve, hogy van bizonyíték a másodlagos piaci kereskedésre, beleértve az árjegyzők meglétét is, és gyakori a pénzügyi eszköz jegyzése, például a vételi és eladási árfolyam különbözetének megadásával. Amennyiben ez nem valósul meg, ezeket a „hitelek” eszköztételbe kell besorolni (lásd még az „átruházható hitelek” címszót a 2i. kategóriában);

| c) | hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában megjelenő alárendelt adósság (lásd még a 2j. kategóriában a „betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt adósság” címszó alatt). |
| --- | --- |

c)

hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában megjelenő alárendelt adósság (lásd még a 2j. kategóriában a „betétek vagy hitelek formájában megjelenő alárendelt adósság” címszó alatt).

Az értékpapír-kölcsönzési műveletek keretében kölcsönbe adott vagy repomegállapodás keretében értékesített értékpapírok az eredeti tulajdonos mérlegében maradnak (és nem rögzítendők az ideiglenes megszerző mérlegében), amennyiben határozott kötelezettségvállalás történik a művelet irányának megfordítására, és az nem pusztán opció. Ha az ideiglenes megszerző a kapott értékpapírokat eladja, akkor az ilyen értékesítést végleges adásvételként kell nyilvántartásba venni, és az értékpapír-portfolió negatív előjelű pozíciójaként kell bevezetni az ideiglenes megszerző mérlegébe.

| 4. | Tulajdonosi részesedések |
| --- | --- |

4.

Tulajdonosi részesedések

A tulajdonosi részesedés egy vállalatra vagy kvázivállalatra vonatkozó olyan tulajdonjog, amelynek alapján a fennmaradó vagyonra vonatkozó követeléssel lehet élni a hitelezők összes követelésének kiegyenlítése után.

Ez a tétel a következő részletezéseket tartalmazza:

| a) | Tőzsdei részvények
  A tőzsdei részvények olyan tulajdonosi részesedést megtestesítő értékpapírok, amelyeket egy tőzsdén jegyeznek. Az adott tőzsde lehet elismert értékpapírtőzsde vagy a másodlagos értékpapírpiac valamilyen más formája. A tőzsdei részvényeket tőzsdén jegyzett részvényeknek is nevezik. A tőzsdei részvények tőzsdei árfolyamának megléte azt jelenti, hogy a napi árfolyamok általában közvetlenül rendelkezésre állnak. |
| --- | --- |

a)

Tőzsdei részvények

A tőzsdei részvények olyan tulajdonosi részesedést megtestesítő értékpapírok, amelyeket egy tőzsdén jegyeznek. Az adott tőzsde lehet elismert értékpapírtőzsde vagy a másodlagos értékpapírpiac valamilyen más formája. A tőzsdei részvényeket tőzsdén jegyzett részvényeknek is nevezik. A tőzsdei részvények tőzsdei árfolyamának megléte azt jelenti, hogy a napi árfolyamok általában közvetlenül rendelkezésre állnak.

| b) | Nem tőzsdei részvények
  A nem tőzsdei részvények olyan tulajdonosi részesedést megtestesítő értékpapírok, amelyeket nem jegyeznek tőzsdén. |
| --- | --- |

b)

Nem tőzsdei részvények

A nem tőzsdei részvények olyan tulajdonosi részesedést megtestesítő értékpapírok, amelyeket nem jegyeznek tőzsdén.

| c) | Egyéb részesedések
  Az egyéb részesedések közé a tulajdonosi részesedések mindazon formái tartoznak, amelyek sem a tőzsdei részvények, sem a nem tőzsdei részvények alkategóriába nem sorolhatók be. Ez magában foglalja különösen a központi ügyintézési hely által a nem belföldi fióktelepekbe fektetett tőkét. |
| --- | --- |

c)

Egyéb részesedések

Az egyéb részesedések közé a tulajdonosi részesedések mindazon formái tartoznak, amelyek sem a tőzsdei részvények, sem a nem tőzsdei részvények alkategóriába nem sorolhatók be. Ez magában foglalja különösen a központi ügyintézési hely által a nem belföldi fióktelepekbe fektetett tőkét.

| 5. | Befektetési alapok részvényei/befektetési jegyei |
| --- | --- |

5.

Befektetési alapok részvényei/befektetési jegyei

Az olyan befektetési alapok által kibocsátott részvények vagy befektetési jegyek, amelyek kollektív befektetési vállalkozások, amelyek pénzügyi és/vagy nem pénzügyi eszközökbe fektetnek be, amennyiben a cél a nyilvánosságtól gyűjtött tőke befektetése.

Ebbe a tételbe tartoznak a PPA-k e rendelettel összhangban kibocsátott részvényei/befektetési jegyei, valamint az 1073/2013/EU rendelet (EKB/2013/38) 1. cikkének 1. pontjában meghatározott nem pénzpiaci befektetési alapok által kibocsátott részvények/befektetési jegyek.

| 6. | Nem pénzügyi eszközök |
| --- | --- |

6.

Nem pénzügyi eszközök

A pénzügyi eszköznek nem minősülő eszközök, az állóeszközöket (termelt nem pénzügyi eszközök, amelyeket egy évnél hosszabb ideig rendszeresen vagy folyamatosan használnak a termelésben) is beleértve.

Ebbe a tételbe tartozhatnak:

| a) | ingatlanok, azaz lakások, egyéb épületek és építmények (mind a fennállóak, mind a fejlesztés alatt állóak), valamint a jogilag az adatszolgáltatók tulajdonában álló föld, a saját használatra szolgáló földet is ideértve. Ezt a tételt külön „ebből” tételként kell jelenteni; |
| --- | --- |

a)

ingatlanok, azaz lakások, egyéb épületek és építmények (mind a fennállóak, mind a fejlesztés alatt állóak), valamint a jogilag az adatszolgáltatók tulajdonában álló föld, a saját használatra szolgáló földet is ideértve. Ezt a tételt külön „ebből” tételként kell jelenteni;

| b) | gépek és berendezések; |
| --- | --- |

b)

gépek és berendezések;

| c) | értéktárgyak; |
| --- | --- |

c)

értéktárgyak;

| d) | szellemi tulajdont képező termékek, így számítógépes szoftverek és adatbázisok. |
| --- | --- |

d)

szellemi tulajdont képező termékek, így számítógépes szoftverek és adatbázisok.

| 7. | Egyéb eszközök |
| --- | --- |

7.

Egyéb eszközök

Az „egyéb eszközök” a mérleg eszközoldalán levő maradéktételnek tekintendő, amelynek a meghatározása „máshová nem sorolt eszközök”. Az NKB-k előírhatják az e tétel részét képező egyes alpozíciók jelentését (az e rendelet alapján kötelező „ebből” tételeken kívül). Az egyéb eszközök az alábbiakat tartalmazhatják:

| a) | bruttó pozitív piaci értékkel rendelkező származtatott pénzügyi pozíciók
  Statisztikai célra a mérlegben kötelezően nyilvántartandó származékos pénzügyi instrumentumokat itt kell feltüntetni és külön „ebből” tételként kell jelenteni; |
| --- | --- |

a)

bruttó pozitív piaci értékkel rendelkező származtatott pénzügyi pozíciók

Statisztikai célra a mérlegben kötelezően nyilvántartandó származékos pénzügyi instrumentumokat itt kell feltüntetni és külön „ebből” tételként kell jelenteni;

| b) | a függő tételek tekintetében járó bruttó összegek
  A függő tételek a mérlegben szereplő olyan eszközegyenlegek, amelyeket nem az ügyfelek nevén könyvelnek le, azonban mégis az ügyfelek pénzeszközeire vonatkoznak (például befektetésre, átutalásra vagy elszámolásra váró pénzek); |
| --- | --- |

b)

a függő tételek tekintetében járó bruttó összegek

A függő tételek a mérlegben szereplő olyan eszközegyenlegek, amelyeket nem az ügyfelek nevén könyvelnek le, azonban mégis az ügyfelek pénzeszközeire vonatkoznak (például befektetésre, átutalásra vagy elszámolásra váró pénzek);

| c) | az átmenő tételek tekintetében járó bruttó összegek
  Az átmenő tételek olyan (rendszerint az ügyfelekhez tartozó) pénzeszközöket képviselnek, amelyeknek az adatszolgáltatók közötti átutalása folyamatban van. E tételek közé tartoznak a csekkek és a más adatszolgáltatónak beszedésre elküldött egyéb fizetési formák; |
| --- | --- |

c)

az átmenő tételek tekintetében járó bruttó összegek

Az átmenő tételek olyan (rendszerint az ügyfelekhez tartozó) pénzeszközöket képviselnek, amelyeknek az adatszolgáltatók közötti átutalása folyamatban van. E tételek közé tartoznak a csekkek és a más adatszolgáltatónak beszedésre elküldött egyéb fizetési formák;

| d) | hitelek után járó elhatárolt kamatok
  Az eredményszemléletű számvitel általános alapelvének megfelelően a hitelek után járó kamatokat a mérlegben azok elhatárolásakor kell nyilvántartásba venni (vagyis eredményszemléletben), nem pedig azok tényleges kifizetésekor (vagyis pénzforgalmi szemléletben). A hitelek után elhatárolt kamatok bruttó összegét az „egyéb eszközök” kategóriába kell besorolni. Az elhatárolt kamat összege nem számít bele azon hitel összegébe, amelyre vonatkozik, és azt külön „ebből” tételként kell jelenteni; |
| --- | --- |

d)

hitelek után járó elhatárolt kamatok

Az eredményszemléletű számvitel általános alapelvének megfelelően a hitelek után járó kamatokat a mérlegben azok elhatárolásakor kell nyilvántartásba venni (vagyis eredményszemléletben), nem pedig azok tényleges kifizetésekor (vagyis pénzforgalmi szemléletben). A hitelek után elhatárolt kamatok bruttó összegét az „egyéb eszközök” kategóriába kell besorolni. Az elhatárolt kamat összege nem számít bele azon hitel összegébe, amelyre vonatkozik, és azt külön „ebből” tételként kell jelenteni;

| e) | hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok után járó, elhatárolt kamat, ahol az elhatárolt kamatot nem az instrumentummal együtt a „hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok” tételben rögzítik; |
| --- | --- |

e)

hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok után járó, elhatárolt kamat, ahol az elhatárolt kamatot nem az instrumentummal együtt a „hitelviszonyt megtestesítő, tartott értékpapírok” tételben rögzítik;

| f) | esedékes osztalékok; |
| --- | --- |

f)

esedékes osztalékok;

| g) | nem a fő tevékenységhez kapcsolódó esedékes összegek; |
| --- | --- |

g)

nem a fő tevékenységhez kapcsolódó esedékes összegek;

| h) | a központi kormányzat által kibocsátott érmék eszközellentétele (csak az NKB-k mérlegében szerepel). |
| --- | --- |

h)

a központi kormányzat által kibocsátott érmék eszközellentétele (csak az NKB-k mérlegében szerepel).

Az „egyéb eszközök” nem tartalmazzák az olyan pénzügyi instrumentumokat, amelyek pénzügyi eszközök formáját öltik (ezek a mérleg más soraiban szerepelnek), egyes pénzügyi instrumentumokat, amelyek nem öltik pénzügyi eszköz formáját, például a garanciákat, kötelezettségvállalásokat, a közigazgatási és vagyonkezelői hiteleket (mérlegen kívül nyilvántartott tételek) és a nem pénzügyi eszközöket (amelyek a 6. kategóriában szerepelnek).

FORRÁSKATEGÓRIÁK

| Kategória | A főbb jellemzők leírása |
| --- | --- |
| 8. | Forgalomban levő készpénz |

Kategória

A főbb jellemzők leírása

8.

Forgalomban levő készpénz

A források között a „forgalomban levő készpénz” kategória a forgalomban levő, a monetáris hatóságok által kibocsátott vagy jóváhagyott bankjegyek és érmék. E kategória magában foglalja az EKB és az NKB-k által kibocsátott bankjegyeket. A forgalomban levő érmék a monetáris aggregátumok részét képezik, és ebben a kategóriában is szerepelnek, még ha az érmék jogilag a központi kormányzat, és nem az NKB forrástételét alkotják is. Amennyiben a forgalomban levő érméket a központi kormányzat bocsátja ki, az NKB e forrás ellentételét az „egyéb eszközök” tételen belül rögzíti (lásd a 7. kategóriát).

| 9. | Betétek |
| --- | --- |

9.

Betétek

Az adatszolgáltatók tartozásai (részvények, betétek vagy egyéb) a hitelezők felé, amelyek megfelelnek az I. melléklet 1. részében leírt jellemzőknek, kivéve az átruházható értékpapírok vagy PPA részvények/befektetési jegyek kibocsátásából származókat. Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e kategóriát a következő összetevőkre kell bontani: egynapos betétek, lekötött betétek, felmondás alapján visszaváltható betétek és visszavásárlási megállapodások.

| a) | betétek és hitelek
  A „betétek” kategória magában foglalja a „hiteleket” mint kötelezettségeket is. Fogalmilag a hitelek az adatszolgáltatók által elfogadott, nem „betétek” formájában megjelenő összegeket képviselik. Az ESA 2010 a „hitelek” és a „betétek” között a kezdeményező fél szerint tesz különbséget, vagyis ha ez a hitelt felvevő fél, akkor hitelről, míg ha a hitelt nyújtó fél, akkor betétről van szó. Az e rendelet szerinti adatszolgáltatási rendszeren belül a „hiteleket” nem ismerik el önálló kategóriának a mérleg forrásoldalán. Ehelyett a hitelnek minősülő egyenlegeket megkülönböztethetetlenül a „betéti kötelezettségek” közé kell sorolni, kivéve, ha azok átruházható instrumentumok formáját öltik. Ez összhangban áll a „betéti kötelezettségek” fenti meghatározásával. Az adatszolgáltatók részére nyújtott és „betéti kötelezettségek”-ként besorolt hiteleket az adatszolgáltatási rendszer követelményeinek megfelelően kell részletezni (vagyis szektorok, instrumentumok, devizanemek és lejárat szerint). Az adatszolgáltató által kapott szindikált hitelek ebbe a kategóriába tartoznak. |
| --- | --- |

a)

betétek és hitelek

A „betétek” kategória magában foglalja a „hiteleket” mint kötelezettségeket is. Fogalmilag a hitelek az adatszolgáltatók által elfogadott, nem „betétek” formájában megjelenő összegeket képviselik. Az ESA 2010 a „hitelek” és a „betétek” között a kezdeményező fél szerint tesz különbséget, vagyis ha ez a hitelt felvevő fél, akkor hitelről, míg ha a hitelt nyújtó fél, akkor betétről van szó. Az e rendelet szerinti adatszolgáltatási rendszeren belül a „hiteleket” nem ismerik el önálló kategóriának a mérleg forrásoldalán. Ehelyett a hitelnek minősülő egyenlegeket megkülönböztethetetlenül a „betéti kötelezettségek” közé kell sorolni, kivéve, ha azok átruházható instrumentumok formáját öltik. Ez összhangban áll a „betéti kötelezettségek” fenti meghatározásával. Az adatszolgáltatók részére nyújtott és „betéti kötelezettségek”-ként besorolt hiteleket az adatszolgáltatási rendszer követelményeinek megfelelően kell részletezni (vagyis szektorok, instrumentumok, devizanemek és lejárat szerint). Az adatszolgáltató által kapott szindikált hitelek ebbe a kategóriába tartoznak.

| b) | nem átruházható, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok
  Az adatszolgáltatók által kibocsátott, nem átruházható hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat általában a „betéti kötelezettségek” közé kell sorolni. Ha az adatszolgáltatók által kibocsátott nem átruházható értékpapírok a későbbiekben átruházhatóvá válnak és azokkal másodlagos piacokon kereskedni lehet, akkor ezeket át kell sorolni a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” közé. |
| --- | --- |

b)

nem átruházható, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Az adatszolgáltatók által kibocsátott, nem átruházható hitelviszonyt megtestesítő értékpapírokat általában a „betéti kötelezettségek” közé kell sorolni. Ha az adatszolgáltatók által kibocsátott nem átruházható értékpapírok a későbbiekben átruházhatóvá válnak és azokkal másodlagos piacokon kereskedni lehet, akkor ezeket át kell sorolni a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” közé.

| c) | fedezeti betétek
  A származtatott ügylet keretében létrehozott fedezeti betéteket a „betéti kötelezettségek” közé kell sorolni, ha ezek az adatszolgáltatóknál letétbe helyezett készpénzbiztosítékot testesítenek meg, ha ezeknek a letétbe tevő marad a tulajdonosa, és az ügylet lezárásakor ezeket a letétbe tevőnek kell visszafizetni. Főszabály szerint az adatszolgáltató által kapott fedezeti betétet csak annyiban kell a „betéti kötelezettségek” közé sorolni, amennyiben ezáltal az adatszolgáltató továbbkölcsönzésre szabadon rendelkezésre álló forrásokhoz jut; amennyiben az adatszolgáltató által kapott fedezeti betét egy részét tovább kell adni a származékos piac egy másik résztvevőjének (például az elszámolóháznak), akkor főszabály szerint csak azt a részt kell a „betéti kötelezettségek” közé sorolni, amely az adatszolgáltató rendelkezésében marad. A jelenlegi piaci gyakorlat komplexitása megnehezítheti annak megállapítását, hogy a fedezeti betétek közül melyek azok, amelyeket ténylegesen vissza kell fizetni, mivel azonos számlán egymástól megkülönböztethetetlenül helyezik el a fedezeti betétek különböző típusait; illetve annak megállapítását, hogy melyek azok, amelyek az adatszolgáltatót a továbbkölcsönzésre rendelkezésre álló forrásokhoz juttatják. Ilyen esetekben elfogadható, ha az ilyen fedezeti betét összegeket az „egyéb források” vagy a „betéti kötelezettségek” közé sorolják. |
| --- | --- |

c)

fedezeti betétek

A származtatott ügylet keretében létrehozott fedezeti betéteket a „betéti kötelezettségek” közé kell sorolni, ha ezek az adatszolgáltatóknál letétbe helyezett készpénzbiztosítékot testesítenek meg, ha ezeknek a letétbe tevő marad a tulajdonosa, és az ügylet lezárásakor ezeket a letétbe tevőnek kell visszafizetni. Főszabály szerint az adatszolgáltató által kapott fedezeti betétet csak annyiban kell a „betéti kötelezettségek” közé sorolni, amennyiben ezáltal az adatszolgáltató továbbkölcsönzésre szabadon rendelkezésre álló forrásokhoz jut; amennyiben az adatszolgáltató által kapott fedezeti betét egy részét tovább kell adni a származékos piac egy másik résztvevőjének (például az elszámolóháznak), akkor főszabály szerint csak azt a részt kell a „betéti kötelezettségek” közé sorolni, amely az adatszolgáltató rendelkezésében marad. A jelenlegi piaci gyakorlat komplexitása megnehezítheti annak megállapítását, hogy a fedezeti betétek közül melyek azok, amelyeket ténylegesen vissza kell fizetni, mivel azonos számlán egymástól megkülönböztethetetlenül helyezik el a fedezeti betétek különböző típusait; illetve annak megállapítását, hogy melyek azok, amelyek az adatszolgáltatót a továbbkölcsönzésre rendelkezésre álló forrásokhoz juttatják. Ilyen esetekben elfogadható, ha az ilyen fedezeti betét összegeket az „egyéb források” vagy a „betéti kötelezettségek” közé sorolják.

| d) | elkülönített egyenlegek
  A nemzeti gyakorlat szerint a például lízingszerződésekhez kapcsolódó „elkülönített egyenlegeket” betéti kötelezettségként a „lekötött betétek”, vagy a „felmondás alapján visszaváltható betétek” közé kell sorolni, az alapul szolgáló szerződésben megjelölt futamidőtől és egyéb rendelkezésektől függően. |
| --- | --- |

d)

elkülönített egyenlegek

A nemzeti gyakorlat szerint a például lízingszerződésekhez kapcsolódó „elkülönített egyenlegeket” betéti kötelezettségként a „lekötött betétek”, vagy a „felmondás alapján visszaváltható betétek” közé kell sorolni, az alapul szolgáló szerződésben megjelölt futamidőtől és egyéb rendelkezésektől függően.

| e) | az adatszolgáltatók által kibocsátott, betétként besorolt részvények
  Az adatszolgáltatók által kibocsátott részvények betétnek, és nem tőkének és tartaléknak minősülnek, amennyiben: i. a kibocsátó és a tulajdonos között hitelező-adós gazdasági kapcsolat áll fenn, függetlenül a részvényekben érvényesülő tulajdonjogoktól; és ii. a részvények pénzre válthatóak, vagy jelentősebb korlátozás és szankció nélkül vissza lehet azokat váltani. A felmondási idő nem minősül jelentősebb korlátozásnak. Ezeknek a részvényeknek továbbá a következő feltételeknek kell eleget tenniük:






  — | a vonatkozó nemzeti szabályozási rendelkezések nem biztosítanak feltétlen jogot a kibocsátó számára a részvényei visszaváltásának elutasítására vonatkozóan; |
| --- | --- | --- |

e)

az adatszolgáltatók által kibocsátott, betétként besorolt részvények

Az adatszolgáltatók által kibocsátott részvények betétnek, és nem tőkének és tartaléknak minősülnek, amennyiben: i. a kibocsátó és a tulajdonos között hitelező-adós gazdasági kapcsolat áll fenn, függetlenül a részvényekben érvényesülő tulajdonjogoktól; és ii. a részvények pénzre válthatóak, vagy jelentősebb korlátozás és szankció nélkül vissza lehet azokat váltani. A felmondási idő nem minősül jelentősebb korlátozásnak. Ezeknek a részvényeknek továbbá a következő feltételeknek kell eleget tenniük:

—

a vonatkozó nemzeti szabályozási rendelkezések nem biztosítanak feltétlen jogot a kibocsátó számára a részvényei visszaváltásának elutasítására vonatkozóan;

| — | a részvények „értékállóak”, azaz rendes körülmények közötti visszaváltás esetén a névértékükön kerülnek kifizetésre; |
| --- | --- |

—

a részvények „értékállóak”, azaz rendes körülmények közötti visszaváltás esetén a névértékükön kerülnek kifizetésre;

| — | a kibocsátó fizetésképtelensége esetén a részvények tulajdonosai jogilag nem kötelesek sem a részvények névértékén (azaz a részvényes jegyzett tőkében való részesedésén) felül fennálló, sem bármely egyéb hátrányos kiegészítő kötelezettség teljesítésére. A részvényeknek az adatszolgáltatók által kibocsátott bármely más instrumentumnak való alárendelése nem minősül hátrányos kiegészítő kötelezettségnek. |
| --- | --- |

—

a kibocsátó fizetésképtelensége esetén a részvények tulajdonosai jogilag nem kötelesek sem a részvények névértékén (azaz a részvényes jegyzett tőkében való részesedésén) felül fennálló, sem bármely egyéb hátrányos kiegészítő kötelezettség teljesítésére. A részvényeknek az adatszolgáltatók által kibocsátott bármely más instrumentumnak való alárendelése nem minősül hátrányos kiegészítő kötelezettségnek.

Az ilyen részvények pénzre váltására vonatkozó felmondási időket arra a célra használják, hogy a „betétek” eszközkategóriában a felmondási idők szerinti részletezés alapján osztályozzák azokat. E felmondási idők az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 6. cikke alapján alkalmazandó tartalékráta meghatározására is vonatkoznak. Az adatszolgáltatók által nyújtott hitelekkel kapcsolatos, előirányzott részvényeket betéti kötelezettségnek kell minősíteni, ugyanazokkal az eredeti futamidő szerinti részletezéssel, mint az alapul szolgáló hitel, azaz „lekötött betétek” vagy „felmondással visszaváltható betétek”, az alapul szolgáló hitelszerződés lejárattal kapcsolatos rendelkezéseitől függően.

Amennyiben egy adatszolgáltató más adatszolgáltatók által kibocsátott és betétként besorolt részvényeket tart, az állományokat „hitelként” kell besorolnia a mérlege eszközoldalán, és nem „tőkeként”.

| f) | értékpapírosítási források
  Az értékpapírosítás keretében elidegenített, de a statisztikai mérlegben még kimutatott hitelekért és/vagy más eszközökért kapott fizetés ellentétele. |
| --- | --- |

f)

értékpapírosítási források

Az értékpapírosítás keretében elidegenített, de a statisztikai mérlegben még kimutatott hitelekért és/vagy más eszközökért kapott fizetés ellentétele.

A következő tétel nem kezelendő betétként:

A vagyonkezelői alapon kapott pénzösszegeket (betéteket) nem kell nyilvántartani a statisztikai mérlegben (lásd a „vagyonkezelői alapon nyújtott hitelek” tételt a 2. kategóriában).

| 9.1. | Egynapos betétek |
| --- | --- |

9.1.

Egynapos betétek

Olyan betétek, amelyek kérésre készpénzre átválthatók és/vagy csekkel, rendszeres átutalással, terheléssel vagy hasonló módon, jelentős késedelem, korlátozás vagy szankció nélkül átruházhatók. E tételbe az alábbiak tartoznak:

| a) | olyan (kamatozó vagy nem kamatozó) egyenlegek, amelyek kérésre azonnal vagy a kérést követő napon záróra előtt és jelentős szankció vagy korlátozás nélkül készpénzre válthatók, viszont nem átruházhatók; |
| --- | --- |

a)

olyan (kamatozó vagy nem kamatozó) egyenlegek, amelyek kérésre azonnal vagy a kérést követő napon záróra előtt és jelentős szankció vagy korlátozás nélkül készpénzre válthatók, viszont nem átruházhatók;

| b) | előre kifizetett összegeket képviselő (kamatozó vagy nem kamatozó) egyenlegek elektronikus pénzzel összefüggésben (például előre fizetett kártyák); |
| --- | --- |

b)

előre kifizetett összegeket képviselő (kamatozó vagy nem kamatozó) egyenlegek elektronikus pénzzel összefüggésben (például előre fizetett kártyák);

| c) | a hitel megadásának napját követő napon záróráig visszafizetendő hitelek; |
| --- | --- |

c)

a hitel megadásának napját követő napon záróráig visszafizetendő hitelek;

| d) | azon virtuális számla-összevezetési pozíciók, amelyek az összevezetés résztvevői által virtuális számla-összevezetésekben tartott egynapos betétek. |
| --- | --- |

d)

azon virtuális számla-összevezetési pozíciók, amelyek az összevezetés résztvevői által virtuális számla-összevezetésekben tartott egynapos betétek.

| 9.1a. | Átruházható betétek |
| --- | --- |

9.1a.

Átruházható betétek

Az átruházható betétek az „egynapos betétek” kategóriáján belül azok a betétek, amelyek jelentős késedelem, korlátozás vagy szankció nélkül kérésre közvetlenül átruházhatók más gazdasági szereplők részére általánosan használt fizetési mód – úgy mint átutalás és beszedés, esetleg hitelkártya vagy betéti kártya, elektronikuspénz-műveletek, csekk vagy hasonló eszköz – révén történő fizetés teljesítése céljából. Az átruházható betétek között nem szerepeltethetőek azok a betétek, amelyek csak készpénzfelvételre használhatóak fel, és/vagy azok a betétek, amelyekből pénzt csak ugyanazon tulajdonos másik számláján keresztül lehet felvenni vagy átutalni.

| 9.2. | Lekötött betétek |
| --- | --- |

9.2.

Lekötött betétek

Olyan nem átruházható betétek, amelyeket nem, vagy csak bizonyos szankció megfizetése ellenében lehet egy megállapodás szerinti rögzített határidő előtt pénzre váltani. E tétel tartalmazza az olyan hatóságilag szabályozott takarékbetéteket is, amelyeknél a futamidőre vonatkozó szempont nem mérvadó; ezeket a „két éven túli” futamidősávba kell besorolni. Az ismételt lekötésű pénzügyi termékeket a legkorábbi lejárat szerint kell besorolni. Bár a lekötött betétek esetében fennállhat az előzetes felmondás melletti korábbi visszaváltás lehetősége, illetve a betétet adott esetben bizonyos szankció terhe mellett korábban vissza lehet váltani, azonban e jellemzők a besorolás szempontjából nem minősülnek relevánsnak.

| 9.2a./9.2b./9.2c. | Legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű betétek |
| --- | --- |

9.2a./9.2b./9.2c.

Legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű betétek

Ezek valamennyi futamidő szerinti részletezésben tartalmazzák a következőket:

| a) | legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók és a futamidő letelte előtt nem válthatók át pénzre; |
| --- | --- |

a)

legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók és a futamidő letelte előtt nem válthatók át pénzre;

| b) | legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont a rögzített határidő előtt előzetes felmondást követően visszaválthatók; ha a felmondás már megtörtént, az ilyen egyenlegeket a körülményektől függően vagy a 9.3a, vagy a 9.3b kategóriába kell besorolni; |
| --- | --- |

b)

legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont a rögzített határidő előtt előzetes felmondást követően visszaválthatók; ha a felmondás már megtörtént, az ilyen egyenlegeket a körülményektől függően vagy a 9.3a, vagy a 9.3b kategóriába kell besorolni;

| c) | legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont kérésre és bizonyos szankció fizetésének terhe mellett visszaválthatók; |
| --- | --- |

c)

legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, viszont kérésre és bizonyos szankció fizetésének terhe mellett visszaválthatók;

| d) | egy éven belül/egy és két év között/két éven túl lezárandó, származtatott ügyletek alapján fizetett fedezeti betétek, amelyek hitelkockázat elleni védelem céljából elhelyezett készpénzbiztosítékot képviselnek, amelyek azonban a letétbe tevők tulajdonában maradnak és azokat a szerződés lezárásakor számukra vissza kell fizetni; |
| --- | --- |

d)

egy éven belül/egy és két év között/két éven túl lezárandó, származtatott ügyletek alapján fizetett fedezeti betétek, amelyek hitelkockázat elleni védelem céljából elhelyezett készpénzbiztosítékot képviselnek, amelyek azonban a letétbe tevők tulajdonában maradnak és azokat a szerződés lezárásakor számukra vissza kell fizetni;

| e) | legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű hitelek, amelyeket vagy nem átruházható dokumentumok igazolnak, vagy nem igazolnak dokumentumok; |
| --- | --- |

e)

legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű hitelek, amelyeket vagy nem átruházható dokumentumok igazolnak, vagy nem igazolnak dokumentumok;

| f) | nem átruházható, hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel; |
| --- | --- |

f)

nem átruházható, hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel;

| g) | kibocsátott alárendelt adósság, legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű betétek vagy hitelek formájában; |
| --- | --- |

g)

kibocsátott alárendelt adósság, legfeljebb egyéves/éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű betétek vagy hitelek formájában;

| h) | értékpapírosítási források.
  Az értékpapírosítás keretében elidegenített, de a statisztikai mérlegben még kimutatott hitelekért és/vagy más eszközökért kapott fizetés ellentétele. Hagyományosan ezeket a forrásokat a futamidő szerinti részletezés „két éven túli, lekötött” kategóriájába sorolják. |
| --- | --- |

h)

értékpapírosítási források.

Az értékpapírosítás keretében elidegenített, de a statisztikai mérlegben még kimutatott hitelekért és/vagy más eszközökért kapott fizetés ellentétele. Hagyományosan ezeket a forrásokat a futamidő szerinti részletezés „két éven túli, lekötött” kategóriájába sorolják.

Emellett a két éven túli, lekötött betétek közé tartoznak:

azon egyenlegek (függetlenül esedékességi határidejüktől), amelyeknél a kamatlábakat és/vagy szerződési feltételeket a nemzeti jogszabályok határozzák meg, és amelyeket két éven túl teljesülő különleges célokra (például lakáscélú finanszírozás) szánnak, még akkor is, ha ezek technikailag kérésre visszaválthatók.

| 9.3. | Felmondással visszaváltható betétek |
| --- | --- |

9.3.

Felmondással visszaváltható betétek

Nem lekötött, nem átruházható betétek, amelyeket nem lehet pénzre váltani egy előzetes olyan felmondási időszak nélkül, amelynek letelte előtt a készpénzre váltás nem, vagy csak szankció ellenében lehetséges. Ide tartoznak egyrészt azon betétek, amelyek – bár jogilag kérésre esetleg visszaválthatók – visszaváltására a nemzeti gyakorlatnak megfelelően csak korlátozások és szankciók mellett kerülhet sor (a „legfeljebb három hónapos felmondással visszaváltható betétek” futamidősávba sorolt betétek), másrészt a felmondási idő vagy megállapodás szerinti futamidő nélküli befektetési számlák, amelyek azonban korlátozó lehívási rendelkezéseket tartalmaznak (ezeket a „három hónapon túli” futamidősávba kell sorolni).

| 9.3a./9.3b. | Legfeljebb három hónapos/három hónapon túli felmondással visszaváltható betétek, ebből két éven túli felmondással visszaváltható |
| --- | --- |

9.3a./9.3b.

Legfeljebb három hónapos/három hónapon túli felmondással visszaváltható betétek, ebből két éven túli felmondással visszaváltható

E tételbe az alábbiak tartoznak:

| a) | olyan, rögzített futamidő nélkül elhelyezett egyenlegek, amelyek csak legfeljebb három hónapos/három hónapon túli előzetes felmondással, ezen belül két évnél hosszabb felmondási idővel vehetők fel; ha az ilyen felmondási idő letelte előtti (vagy akár a kérésre azonnali) visszaváltás lehetséges, akkor az szankcióval jár; és |
| --- | --- |

a)

olyan, rögzített futamidő nélkül elhelyezett egyenlegek, amelyek csak legfeljebb három hónapos/három hónapon túli előzetes felmondással, ezen belül két évnél hosszabb felmondási idővel vehetők fel; ha az ilyen felmondási idő letelte előtti (vagy akár a kérésre azonnali) visszaváltás lehetséges, akkor az szankcióval jár; és

| b) | olyan, rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, azonban korábbi visszaváltás érdekében három hónapnál rövidebb/három hónapnál hosszabb, ezen belül két évnél hosszabb felmondási idővel azokat felmondták. |
| --- | --- |

b)

olyan, rögzített futamidővel elhelyezett egyenlegek, amelyek nem átruházhatók, azonban korábbi visszaváltás érdekében három hónapnál rövidebb/három hónapnál hosszabb, ezen belül két évnél hosszabb felmondási idővel azokat felmondták.

Emellett a legfeljebb három hónapos felmondási idővel felmondható betétek közé tartoznak a nem átruházható, látra szóló takarékbetétek és a lakossági betétek más típusai, amelyek bár jogilag kérésre azonnal is visszaválthatók, erre csak jelentős szankciók mellett kerülhet sor.

A három hónapnál hosszabb, de legfeljebb kétéves felmondási idővel felmondható betétek közé tartoznak (adott esetben) a felmondásos vagy meghatározott lejáratú befektetési számlák, amelyek a felvételt korlátozó rendelkezéseket tartalmaznak.

| 9.4. | Repoügyletek |
| --- | --- |

9.4.

Repoügyletek

Az adatszolgáltató által egy adott áron eladott olyan értékpapírokért kapott készpénz ellentétele, amelyek tekintetében határozott kötelezettséget vállaltak, hogy ugyanazon vagy hasonló értékpapírokat egy meghatározott jövőbeli napon rögzített áron visszavásárolnak. Az adatszolgáltatók által harmadik fél, azaz az ideiglenes megszerző részére átruházott értékpapírok ellenében kapott összegeket a „visszavásárlási megállapodások” sorban kell szerepeltetni, feltéve, hogy határozott kötelezettségvállalás történik a művelet irányának megfordítására, és az nem pusztán opció. Ez azzal jár, hogy a művelet során továbbra is az adatszolgáltatók viselik a művelet alapját képező értékpapírokhoz kapcsolódó kockázatokat és viseli a hasznokat.

A repo típusú műveletek következő változatait mind a „visszavásárlási megállapodások” közé sorolják be:

| a) | harmadik fél részére értékpapírok készpénzbiztosíték melletti kölcsönzése formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért kapott összegek; és |
| --- | --- |

a)

harmadik fél részére értékpapírok készpénzbiztosíték melletti kölcsönzése formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért kapott összegek; és

| b) | harmadik fél részére eladási/visszavásárlási megállapodás formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért kapott összegek. |
| --- | --- |

b)

harmadik fél részére eladási/visszavásárlási megállapodás formájában ideiglenesen átruházott értékpapírokért kapott összegek.

A repo típusú műveletek alapját képező értékpapírokat a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” 3. eszközkategóriában szereplő szabályt követve kell nyilvántartani. Az arany készpénzbiztosíték melletti ideiglenes átruházásával járó műveleteket is e tétel alatt kell nyilvántartani.

| 10. | PPA részvények/befektetési jegyek |
| --- | --- |

10.

PPA részvények/befektetési jegyek

A PPA-k által kibocsátott részvények vagy befektetési jegyek. Ez a tétel a PPA-k részvényesei felé fennálló teljes kötelezettséget jelenti. Ide tartoznak a fel nem osztott eredményből vagy pénzeszközökből származó, a jövőben várhatóan esedékes kifizetésekre és kötelezettségekre a PPA-k által félretett összegek is.

| 11. | Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok |
| --- | --- |

11.

Hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok

Az adatszolgáltatók által kibocsátott, a tulajdonosi részesedéstől eltérő értékpapírok, amelyek általában átruházható instrumentumok, és amelyekkel másodlagos piacokon kereskednek vagy velük ellenirányú ügylet köthető a piacon, és amelyek tulajdonosuknak nem biztosítanak tulajdonjogot az azokat kibocsátó intézményben. E tételbe az alábbiak tartoznak:

| a) | az olyan értékpapírok, amelyek a tulajdonosuk részére feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon (vagy napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár; |
| --- | --- |

a)

az olyan értékpapírok, amelyek a tulajdonosuk részére feltétlen jogot biztosítanak valamilyen rögzített vagy szerződésben meghatározott, kamatszelvény révén hozzáférhető jövedelemre és/vagy egy megállapított rögzített összegre, amely meghatározott napon (vagy napokon), illetve a kibocsátáskor meghatározott időponttól kezdődően jár;

| b) | az adatszolgáltatók által kibocsátott, nem átruházható értékpapírokat, amelyek a későbbiekben átruházhatóvá válnak, át kell sorolni a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” közé (lásd még a 9. kategóriát); |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatók által kibocsátott, nem átruházható értékpapírokat, amelyek a későbbiekben átruházhatóvá válnak, át kell sorolni a „hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok” közé (lásd még a 9. kategóriát);

| c) | a monetáris és pénzügyi statisztikák céljára a kibocsátott alárendelt adósságot az egyéb tartozásokkal azonos módon kell kezelni. Emiatt az értékpapírok formájában kibocsátott alárendelt adósságot a „hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok”, míg a betétek vagy hitelek formájában kibocsátott alárendelt adósságot a „betéti kötelezettségek” közé kell sorolni. Ha statisztikai célból a kibocsátott összes alárendelt adósságot egy összegként azonosítják, e számadatot a „hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok” sorban kell szerepeltetni, azon az alapon, hogy az alárendelt adósság túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelenik meg. Az alárendelt adósságot nem szabad a „tőke és tartalékok” forrástételben szerepeltetni. |
| --- | --- |

c)

a monetáris és pénzügyi statisztikák céljára a kibocsátott alárendelt adósságot az egyéb tartozásokkal azonos módon kell kezelni. Emiatt az értékpapírok formájában kibocsátott alárendelt adósságot a „hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok”, míg a betétek vagy hitelek formájában kibocsátott alárendelt adósságot a „betéti kötelezettségek” közé kell sorolni. Ha statisztikai célból a kibocsátott összes alárendelt adósságot egy összegként azonosítják, e számadatot a „hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok” sorban kell szerepeltetni, azon az alapon, hogy az alárendelt adósság túlnyomórészt nem hitelek, hanem értékpapírok formájában jelenik meg. Az alárendelt adósságot nem szabad a „tőke és tartalékok” forrástételben szerepeltetni.

| d) | hibrid instrumentumok. A hitelviszonyt megtestesítő és a származékos összetevőket egyesítő, átruházható instrumentumok, beleértve a következőket:






  i. | beágyazott származékos termékeket tartalmazó, átruházható, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok; |
| --- | --- | --- |

d)

hibrid instrumentumok. A hitelviszonyt megtestesítő és a származékos összetevőket egyesítő, átruházható instrumentumok, beleértve a következőket:

i.

beágyazott származékos termékeket tartalmazó, átruházható, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok;

| ii. | olyan átruházható instrumentumok, amelyek visszaváltási értéke és/vagy kamatfizetése egy mögöttes referenciaeszköznek, eszközárfolyamnak vagy más referenciamutatónak az instrumentum futamideje alatt történő alakulásához kapcsolódik. |
| --- | --- |

ii.

olyan átruházható instrumentumok, amelyek visszaváltási értéke és/vagy kamatfizetése egy mögöttes referenciaeszköznek, eszközárfolyamnak vagy más referenciamutatónak az instrumentum futamideje alatt történő alakulásához kapcsolódik.

| 11a./11b./11c. | Legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok |
| --- | --- |

11a./11b./11c.

Legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti lejáratú, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok

Ezek valamennyi lejárat szerinti részletezésben tartalmazzák a következőket:

| a) | átruházható, hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel; és |
| --- | --- |

a)

átruházható, hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidővel; és

| b) | kibocsátott alárendelt adósság, legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában; |
| --- | --- |

b)

kibocsátott alárendelt adósság, legfeljebb egyéves/egy éven túli és legfeljebb kétéves/két éven túli eredeti futamidejű hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok formájában;

| 11d. | Ebből: legfeljebb kétéves és 100 % alatti névleges tőkegaranciával rendelkező, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok. |
| --- | --- |

11d.

Ebből: legfeljebb kétéves és 100 % alatti névleges tőkegaranciával rendelkező, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok.

A kibocsátott, legfeljebb kétéves eredeti futamidejű hibrid instrumentumok, amelyek a kibocsátás pénznemében lejáratkor a hitelviszonyt megtestesítő és a származékos összetevők egyesítése miatt az eredetileg befektetett összegnél alacsonyabb szerződéses visszaváltási értékkel rendelkezhetnek.

| 12. | Tőke és tartalékok |
| --- | --- |

12.

Tőke és tartalékok

Az adatszolgáltatási rendszer alkalmazásában e kategória azon összegekből áll, amelyek az adatszolgáltatók által a részvényesek vagy más tulajdonosok részére kibocsátott alaptőkéből erednek, amelyek a tulajdonos számára az adatszolgáltatóban fennálló tulajdonosi jogokat és általában az adatszolgáltató eredményéből és felszámolás esetére saját tőkéjéből a részesedésre való jogosultságot képviselik.

Ez a kategória a következő részletezéseket tartalmazza:

| a) | bevont saját tőke
  A tulajdonosok valamennyi pénzeszköz-hozzájárulása, az induló hozzájárulástól a tulajdonformák bármely későbbi kibocsátásáig, és tükrözi a bevont tőke teljes összegét, az ázsiót is beleértve. |
| --- | --- |

a)

bevont saját tőke

A tulajdonosok valamennyi pénzeszköz-hozzájárulása, az induló hozzájárulástól a tulajdonformák bármely későbbi kibocsátásáig, és tükrözi a bevont tőke teljes összegét, az ázsiót is beleértve.

| b) | az elszámolási időszak során halmozott nyereség vagy veszteség
  Az eredménykimutatásban a jelenlegi elszámolási időszak tekintetében rögzített valamennyi nyereség és veszteség, amelyet még nem helyeztek át az eredménytartalékba. |
| --- | --- |

b)

az elszámolási időszak során halmozott nyereség vagy veszteség

Az eredménykimutatásban a jelenlegi elszámolási időszak tekintetében rögzített valamennyi nyereség és veszteség, amelyet még nem helyeztek át az eredménytartalékba.

| c) | a saját tőkében közvetlenül kimutatott bevételek és kiadások
  A számviteli szabályozás értelmében közvetlenül a saját tőkében, és nem az eredménykimutatásban kimutatott nettó eszköz- és forrás-átértékelések ellentételezője. |
| --- | --- |

c)

a saját tőkében közvetlenül kimutatott bevételek és kiadások

A számviteli szabályozás értelmében közvetlenül a saját tőkében, és nem az eredménykimutatásban kimutatott nettó eszköz- és forrás-átértékelések ellentételezője.

| d) | a részvényesek között fel nem osztott eredményből származó összegek
  A tartalékokat és a részvényesek között fel nem osztott egyéb összegeket (például az elszámolási időszak végén áthozott eredmény, az osztalékfizetésről vagy tartalékképzésről való döntés meghozatala előtt) foglalja magában. |
| --- | --- |

d)

a részvényesek között fel nem osztott eredményből származó összegek

A tartalékokat és a részvényesek között fel nem osztott egyéb összegeket (például az elszámolási időszak végén áthozott eredmény, az osztalékfizetésről vagy tartalékképzésről való döntés meghozatala előtt) foglalja magában.

| e) | a hitelekre, értékpapírokra és más eszközökre képzett különleges és általános céltartalékok
  E tartalékok annyiban tartalmazzák a valamennyi értékvesztésre és hitelveszteségre képzett tartalékot, amennyiben azokat nem nettósítják abból az eszközcsoportból, amelyre a statisztikai mérlegben utalnak. |
| --- | --- |

e)

a hitelekre, értékpapírokra és más eszközökre képzett különleges és általános céltartalékok

E tartalékok annyiban tartalmazzák a valamennyi értékvesztésre és hitelveszteségre képzett tartalékot, amennyiben azokat nem nettósítják abból az eszközcsoportból, amelyre a statisztikai mérlegben utalnak.

| 13. | Egyéb források |
| --- | --- |

13.

Egyéb források

Az „egyéb források” a mérleg forrásoldalán levő maradéktételnek tekintendő, amelynek a meghatározása „máshová nem sorolt források”. Az NKB-k előírhatják az e tétel részét képező egyes alpozíciók jelentését (az e rendelet alapján kötelező „ebből” tételeken kívül).

Az egyéb források az alábbiakat tartalmazhatják:

| a) | bruttó negatív piaci értékkel rendelkező származtatott pénzügyi pozíciók
  Statisztikai célra a mérlegben kötelezően nyilvántartandó származékos pénzügyi instrumentumokat itt kell feltüntetni és azokat külön „ebből” tételként kell jelenteni; |
| --- | --- |

a)

bruttó negatív piaci értékkel rendelkező származtatott pénzügyi pozíciók

Statisztikai célra a mérlegben kötelezően nyilvántartandó származékos pénzügyi instrumentumokat itt kell feltüntetni és azokat külön „ebből” tételként kell jelenteni;

| b) | a függő tételek tekintetében fizetendő bruttó összegek
  A függő tételek a mérlegben szereplő olyan egyenlegek, amelyeket nem az ügyfelek nevén könyvelnek le, azonban mégis az ügyfelek pénzeszközeire vonatkoznak (például befektetésre, átutalásra vagy elszámolásra váró pénzek); |
| --- | --- |

b)

a függő tételek tekintetében fizetendő bruttó összegek

A függő tételek a mérlegben szereplő olyan egyenlegek, amelyeket nem az ügyfelek nevén könyvelnek le, azonban mégis az ügyfelek pénzeszközeire vonatkoznak (például befektetésre, átutalásra vagy elszámolásra váró pénzek);

| c) | az átmenő tételek tekintetében fizetendő bruttó összegek
  Az átmenő tételek olyan (rendszerint az ügyfelekhez tartozó) pénzeszközöket képviselnek, amelyeknek az adatszolgáltatók közötti átutalása folyamatban van. E tételek közé tartoznak az ügyfelek számlájára terhelt átutalások és az egyéb olyan tételek, amelyeknél a megfelelő összegű kifizetést az adatszolgáltató még nem teljesítette; |
| --- | --- |

c)

az átmenő tételek tekintetében fizetendő bruttó összegek

Az átmenő tételek olyan (rendszerint az ügyfelekhez tartozó) pénzeszközöket képviselnek, amelyeknek az adatszolgáltatók közötti átutalása folyamatban van. E tételek közé tartoznak az ügyfelek számlájára terhelt átutalások és az egyéb olyan tételek, amelyeknél a megfelelő összegű kifizetést az adatszolgáltató még nem teljesítette;

| d) | betétek után fizetendő, elhatárolt kamatok
  Az eredményszemléletű számvitel általános alapelvének megfelelően a betétek után fizetendő kamatokat a mérlegben azok elhatárolásakor kell nyilvántartásba venni (vagyis eredményszemléletben), nem pedig azok tényleges kifizetésekor (vagyis pénzforgalmi szemléletben). A betétek után elhatárolt kamatok bruttó összegét az „egyéb források” kategóriába kell besorolni. Az elhatárolt kamat összege nem számít bele azon betét összegébe, amelyre vonatkozik, és azt külön „ebből” tételként kell jelenteni; |
| --- | --- |

d)

betétek után fizetendő, elhatárolt kamatok

Az eredményszemléletű számvitel általános alapelvének megfelelően a betétek után fizetendő kamatokat a mérlegben azok elhatárolásakor kell nyilvántartásba venni (vagyis eredményszemléletben), nem pedig azok tényleges kifizetésekor (vagyis pénzforgalmi szemléletben). A betétek után elhatárolt kamatok bruttó összegét az „egyéb források” kategóriába kell besorolni. Az elhatárolt kamat összege nem számít bele azon betét összegébe, amelyre vonatkozik, és azt külön „ebből” tételként kell jelenteni;

| e) | hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok után elhatárolt kamat, ahol az elhatárolt kamatot nem az instrumentummal együtt a „hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok” tételben rögzítik; |
| --- | --- |

e)

hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok után elhatárolt kamat, ahol az elhatárolt kamatot nem az instrumentummal együtt a „hitelviszonyt megtestesítő kibocsátott értékpapírok” tételben rögzítik;

| f) | fizetendő osztalékok |
| --- | --- |

f)

fizetendő osztalékok

| g) | Nem a fő tevékenységhez kapcsolódó fizetendő összegek, például a beszállítóknak járó összegek, adók, bérek, társadalombiztosítási járulékok; |
| --- | --- |

g)

Nem a fő tevékenységhez kapcsolódó fizetendő összegek, például a beszállítóknak járó összegek, adók, bérek, társadalombiztosítási járulékok;

| h) | harmadik felekkel szembeni kötelezettségeket – például nyugdíjakat és osztalékokat – képviselő céltartalékok; |
| --- | --- |

h)

harmadik felekkel szembeni kötelezettségeket – például nyugdíjakat és osztalékokat – képviselő céltartalékok;

| i) | származtatott ügyletek alapján teljesített fedezeti betét kifizetések
  A származtatott ügyletek alapján teljesített fedezeti betét kifizetéseket általában a „betéti kötelezettségek” közé kell sorolni (lásd a 9. kategóriát). A jelenlegi piaci gyakorlat komplexitása megnehezítheti annak megállapítását, hogy a fedezeti betétek közül melyek azok, amelyeket ténylegesen vissza kell fizetni, mivel azonos számlán egymástól megkülönböztethetetlenül helyezik el a fedezeti betétek különböző típusait; illetve annak megállapítását, hogy melyek azok, amelyek az adatszolgáltatót a továbbkölcsönzésre rendelkezésre álló forrásokhoz juttatják. Ilyen esetekben elfogadható, ha az ilyen fedezeti betét összegeket a nemzeti gyakorlatnak megfelelően az „egyéb források” vagy a „betéti kötelezettségek” közé sorolják; |
| --- | --- |

i)

származtatott ügyletek alapján teljesített fedezeti betét kifizetések

A származtatott ügyletek alapján teljesített fedezeti betét kifizetéseket általában a „betéti kötelezettségek” közé kell sorolni (lásd a 9. kategóriát). A jelenlegi piaci gyakorlat komplexitása megnehezítheti annak megállapítását, hogy a fedezeti betétek közül melyek azok, amelyeket ténylegesen vissza kell fizetni, mivel azonos számlán egymástól megkülönböztethetetlenül helyezik el a fedezeti betétek különböző típusait; illetve annak megállapítását, hogy melyek azok, amelyek az adatszolgáltatót a továbbkölcsönzésre rendelkezésre álló forrásokhoz juttatják. Ilyen esetekben elfogadható, ha az ilyen fedezeti betét összegeket a nemzeti gyakorlatnak megfelelően az „egyéb források” vagy a „betéti kötelezettségek” közé sorolják;

| j) | értékpapírokkal vagy devizaátváltási műveletekkel kapcsolatos tranzakciók jövőbeli elszámolása tekintetében fizetendő nettó összegek |
| --- | --- |

j)

értékpapírokkal vagy devizaátváltási műveletekkel kapcsolatos tranzakciók jövőbeli elszámolása tekintetében fizetendő nettó összegek

Az „egyéb források” köréből ki lehet zárni csaknem az összes olyan pénzügyi instrumentumot, amelyek pénzügyi források formáját öltik (és az egyéb mérlegsorokban szerepelnek); azon pénzügyi instrumentumokat, amelyek nem pénzügyi forrás formájában jelennek meg, mint például a garanciák, kötelezettségvállalások, közigazgatási és a vagyonkezelői hitelek (mérlegen kívül nyilvántartott tételek) és a nem pénzügyi források, mint például a mérleg forrásoldalán szereplő tőketételek (amelyek a „tőke és tartalékok”-ban szerepelnek).

3. RÉSZ

A szektorok meghatározása

A tagállamokban az ESA 2010 szolgál a szektorbesorolás alapjául. Ez a táblázat a szektorok részletes standard leírását tartalmazza, amelyeket az NKB-k e rendeletnek megfelelően átültetnek a nemzeti kategóriákba. Az euroövezeti ügyfeleket adott esetben az Európai Központi Bank (EKB) által vezetett statisztikai célú jegyzékeknek megfelelő szektoruk szerint kell azonosítani, valamint az ügyfelek statisztikai besorolására vonatkozóan az EKB által adott egyéb útmutatás szerint.

A tagállamokon kívüli ügyfelek szektor szerinti besorolását az SNA 2008-nak megfelelően kell elvégezni. Az „MPI” kifejezés csak a tagállamokra vonatkozik. A nem uniós rezidensek besorolása céljára az „MPI” kifejezés úgy értelmezendő, hogy az az SNA 2008 „központi bank”, „betétgyűjtő vállalatok a központi bankok kivételével” és „pénzpiaci alapok” szektorait jelenti.

Táblázat

A szektorok meghatározása

| Szektor | Meghatározás |
| --- | --- |
| MPI-k | Lásd az 1. cikket |
| Kormányzat | A kormányzati szektor (S.13) magában foglalja mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szolgál, és amelyek finanszírozása a többi szektorhoz tartozó egységek által teljesített kötelező hozzájárulással történik, valamint mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek fő tevékenysége a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztása (ESA 2010, 2.111–2.113 pont). |
| Központi kormányzat | Ez az alszektor (S.1311) magában foglalja az állam összes közigazgatási egységét és az olyan központi kormányzati szerveket, amelyek illetékessége általánosságban kiterjed az ország egész gazdasági területére. A társadalombiztosítási alapokat kezelő szervek nem tartoznak ebbe az alszektorba (ESA 2010, 2.114 pont).
  E rendelet alkalmazásában a központi kormányzat magában foglalja a kormányzat (S.13) szektorába besorolt uniós intézményeket és szerveket is. |
| Tartományi kormányzat | Ez az alszektor (S.1312) azokat a közigazgatási szervezeteket foglalja magában, amelyek elkülönült gazdasági egységek, és a társadalombiztosítási alapok kezelését kivéve, bizonyos kormányzati funkciókat gyakorolnak a központi kormányzati szint alatt és a helyi önkormányzati szint felett (ESA 2010, 2.115 pont). |
| Helyi önkormányzatok | Ez az alszektor (S.1313) olyan közigazgatási egységeket foglal magában, amelyek hatásköre kizárólag az ország gazdasági területének helyi részére terjed ki, a társadalombiztosítási alapokat kezelő szervek helyi képviseletei kivételével (ESA 2010, 2.116 pont). |
| Társadalombiztosítási alapok | A társadalombiztosítási alapok alszektor (S.1313) azokat a központi, állami és helyi intézményi egységeket foglalja magába, amelyek fő tevékenysége szociális ellátások nyújtása, és megfelelnek a következő két feltételnek: a) törvény vagy rendelet erejénél fogva a lakosság bizonyos csoportjai kötelesek a rendszerben részt venni, vagy abba járulékot fizetni; és b) a társadalombiztosítási járulékok és juttatások megállapítása vagy jóváhagyása a kormányzat felelősségi körébe tartozik, függetlenül felügyeleti szervként vagy munkáltatóként betöltött szerepétől (ESA 2010, 2.117 pont). |
| Nem pénzpiaci befektetési alapok | Az 1073/2013/EU rendeletben (EKB/2013/38) meghatározott befektetési alapok. Az alszektor a PPA-k kivételével minden olyan kollektív befektetési vállalkozást magában foglal, amelyek pénzügyi és/vagy nem pénzügyi eszközökbe fektetnek be, amennyiben a cél a nyilvánosságtól gyűjtött tőke befektetése. |
| Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével + kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek + captive finanszírozók és pénzkölcsönzők | Az „egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével” alszektor (S.125) magában foglal minden olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelynek fő tevékenysége a pénzügyi közvetítés, melynek keretében gazdasági egységekkel szemben olyan kötelezettségeket vállal, amelyet nem fizetőeszköz, betét (vagy a betéteket lényegében helyettesítő eszköz), illetve részvény/befektetési jegy testesít meg, valamint nem kapcsolódik biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerekhez (ESA 2010, 2.86–2.94 pont).
  A „kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek” alszektor (S.126) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek maguk nem pénzügyi közvetítők, de fő tevékenységük pénzügyi közvetítéshez szorosan kapcsolódó tevékenység. Ez az alszektor tartalmazza magában foglalja azokat a vállalatközpontokat is, amelyek leányvállalatai mind vagy többségükben pénzügyi vállalatok (ESA 2010, 2.95–2.97 pont).
  A „captive finanszírozók és pénzkölcsönzők” alszektor (S.127) magában foglalja az összes olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelyek nem foglalkoznak sem pénzügyi közvetítéssel, sem kiegészítő pénzügyi szolgáltatások nyújtásával, és amelyek eszközeinek vagy forrásainak nagy része nem képezi gazdasági műveletek tárgyát a nyílt piacokon. Ez az alszektor magában foglalja többek között az olyan holdingtársaságokat, amelyeknek leányvállalatok egy csoportja felett ellenőrzést biztosító tulajdonosi részesedés van a tulajdonukban, és amelyek fő tevékenysége az, hogy a tulajdonukban tartják a csoportot anélkül, hogy bármilyen további szolgáltatást nyújtanának azoknak a vállalkozásoknak, amelyekben tulajdonosi részesedéssel rendelkeznek, vagyis nem kezelnek vagy irányítanak más egységeket (ESA 2010, 2.98–2.99 pont). |
| Biztosítók | A biztosítók alszektor (S.128) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a kockázatok megosztásának formájában megvalósuló pénzközvetítés, főként közvetlen biztosítás vagy viszontbiztosítás formájában (ESA 2010, 2.100–2.104 pont). |
| Nyugdíjpénztárak | A nyugdíjpénztárak alszektor (S.129) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a biztosított személyek társadalmi kockázatainak és szükségleteinek megosztása (társadalombiztosítás) keretében megvalósuló pénzügyi közvetítés. A nyugdíjpénztárak mint társadalombiztosítási rendszerek nyugdíjjövedelmet, valamint gyakran haláleseti és fogyatékossági juttatásokat is biztosítanak (ESA 2010, 2.105–2.110 pont). |
| Nem pénzügyi vállalatok | A nem pénzügyi vállalatok szektor (S.11) olyan önálló jogi személyiséggel rendelkező gazdasági egységekből áll, amelyek piaci termelők, és amelyek fő tevékenysége a javak előállítása és a nem pénzügyi szolgáltatások nyújtása. Ez a szektor magában foglal nem pénzügyi kvázivállalatokat is (ESA 2010, 2.45–2.54 pont). |
| Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények | A háztartások szektor (S.14) az egyéneket és az egyének csoportjait foglalja magában, egyrészt mint fogyasztókat, másrészt mint olyan vállalkozókat, akik piacra szánt javakat állítanak elő és pénzügyi vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat nyújtanak (azaz piaci termelők), feltéve, hogy a javak és szolgáltatások előállítását nem kvázivállalatként kezelt elkülönült gazdasági egységek keretében végzik. A szektorba tartoznak azok az egyének vagy csoportok is, akik kizárólag saját végső felhasználásra állítanak elő termékeket vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat (ESA 2010, 2.118–2.128 pont).
  A háztartásokat segítő nonprofit intézmények szektort (S.15) olyan nonprofit intézmények alkotják, amelyek önálló jogi személyiséggel rendelkeznek, háztartásokat segítő tevékenységet folytatnak, és nem piaci magántermelők. Fő bevételi forrásuk a háztartásoktól mint fogyasztóktól származó önkéntes pénzbeli és természetbeni hozzájárulások, a kormányzati kifizetések és a tulajdonból származó jövedelem (ESA 2010, 2.129–2.130 pont). |
| Jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások és társas vállalkozások (a „háztartások” alpopulációja) | Azok a jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások és társas vállalkozások, amelyek piaci termelők, és nem kvázivállalatokként kezelendők (ESA 2010, 2.119 pont d) alpontja). |

Szektor

Meghatározás

MPI-k

Lásd az 1. cikket

Kormányzat

A kormányzati szektor (S.13) magában foglalja mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek nem piaci termelők, kibocsátásuk egyéni vagy közösségi fogyasztásra szolgál, és amelyek finanszírozása a többi szektorhoz tartozó egységek által teljesített kötelező hozzájárulással történik, valamint mindazokat a gazdasági egységeket, amelyek fő tevékenysége a nemzeti jövedelem és vagyon újraelosztása (ESA 2010, 2.111–2.113 pont).

Központi kormányzat

Ez az alszektor (S.1311) magában foglalja az állam összes közigazgatási egységét és az olyan központi kormányzati szerveket, amelyek illetékessége általánosságban kiterjed az ország egész gazdasági területére. A társadalombiztosítási alapokat kezelő szervek nem tartoznak ebbe az alszektorba (ESA 2010, 2.114 pont).

E rendelet alkalmazásában a központi kormányzat magában foglalja a kormányzat (S.13) szektorába besorolt uniós intézményeket és szerveket is.

Tartományi kormányzat

Ez az alszektor (S.1312) azokat a közigazgatási szervezeteket foglalja magában, amelyek elkülönült gazdasági egységek, és a társadalombiztosítási alapok kezelését kivéve, bizonyos kormányzati funkciókat gyakorolnak a központi kormányzati szint alatt és a helyi önkormányzati szint felett (ESA 2010, 2.115 pont).

Helyi önkormányzatok

Ez az alszektor (S.1313) olyan közigazgatási egységeket foglal magában, amelyek hatásköre kizárólag az ország gazdasági területének helyi részére terjed ki, a társadalombiztosítási alapokat kezelő szervek helyi képviseletei kivételével (ESA 2010, 2.116 pont).

Társadalombiztosítási alapok

A társadalombiztosítási alapok alszektor (S.1313) azokat a központi, állami és helyi intézményi egységeket foglalja magába, amelyek fő tevékenysége szociális ellátások nyújtása, és megfelelnek a következő két feltételnek: a) törvény vagy rendelet erejénél fogva a lakosság bizonyos csoportjai kötelesek a rendszerben részt venni, vagy abba járulékot fizetni; és b) a társadalombiztosítási járulékok és juttatások megállapítása vagy jóváhagyása a kormányzat felelősségi körébe tartozik, függetlenül felügyeleti szervként vagy munkáltatóként betöltött szerepétől (ESA 2010, 2.117 pont).

Nem pénzpiaci befektetési alapok

Az 1073/2013/EU rendeletben (EKB/2013/38) meghatározott befektetési alapok. Az alszektor a PPA-k kivételével minden olyan kollektív befektetési vállalkozást magában foglal, amelyek pénzügyi és/vagy nem pénzügyi eszközökbe fektetnek be, amennyiben a cél a nyilvánosságtól gyűjtött tőke befektetése.

Egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és nyugdíjpénztárak kivételével + kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek + captive finanszírozók és pénzkölcsönzők

Az „egyéb pénzügyi közvetítők a biztosítók és a nyugdíjpénztárak kivételével” alszektor (S.125) magában foglal minden olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelynek fő tevékenysége a pénzügyi közvetítés, melynek keretében gazdasági egységekkel szemben olyan kötelezettségeket vállal, amelyet nem fizetőeszköz, betét (vagy a betéteket lényegében helyettesítő eszköz), illetve részvény/befektetési jegy testesít meg, valamint nem kapcsolódik biztosítási, nyugdíj- és szabványosított garanciarendszerekhez (ESA 2010, 2.86–2.94 pont).

A „kiegészítő pénzügyi tevékenységet végző szervezetek” alszektor (S.126) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek maguk nem pénzügyi közvetítők, de fő tevékenységük pénzügyi közvetítéshez szorosan kapcsolódó tevékenység. Ez az alszektor tartalmazza magában foglalja azokat a vállalatközpontokat is, amelyek leányvállalatai mind vagy többségükben pénzügyi vállalatok (ESA 2010, 2.95–2.97 pont).

A „captive finanszírozók és pénzkölcsönzők” alszektor (S.127) magában foglalja az összes olyan pénzügyi vállalatot és kvázivállalatot, amelyek nem foglalkoznak sem pénzügyi közvetítéssel, sem kiegészítő pénzügyi szolgáltatások nyújtásával, és amelyek eszközeinek vagy forrásainak nagy része nem képezi gazdasági műveletek tárgyát a nyílt piacokon. Ez az alszektor magában foglalja többek között az olyan holdingtársaságokat, amelyeknek leányvállalatok egy csoportja felett ellenőrzést biztosító tulajdonosi részesedés van a tulajdonukban, és amelyek fő tevékenysége az, hogy a tulajdonukban tartják a csoportot anélkül, hogy bármilyen további szolgáltatást nyújtanának azoknak a vállalkozásoknak, amelyekben tulajdonosi részesedéssel rendelkeznek, vagyis nem kezelnek vagy irányítanak más egységeket (ESA 2010, 2.98–2.99 pont).

Biztosítók

A biztosítók alszektor (S.128) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a kockázatok megosztásának formájában megvalósuló pénzközvetítés, főként közvetlen biztosítás vagy viszontbiztosítás formájában (ESA 2010, 2.100–2.104 pont).

Nyugdíjpénztárak

A nyugdíjpénztárak alszektor (S.129) magában foglalja mindazokat a pénzügyi vállalatokat és kvázivállalatokat, amelyek fő tevékenysége a biztosított személyek társadalmi kockázatainak és szükségleteinek megosztása (társadalombiztosítás) keretében megvalósuló pénzügyi közvetítés. A nyugdíjpénztárak mint társadalombiztosítási rendszerek nyugdíjjövedelmet, valamint gyakran haláleseti és fogyatékossági juttatásokat is biztosítanak (ESA 2010, 2.105–2.110 pont).

Nem pénzügyi vállalatok

A nem pénzügyi vállalatok szektor (S.11) olyan önálló jogi személyiséggel rendelkező gazdasági egységekből áll, amelyek piaci termelők, és amelyek fő tevékenysége a javak előállítása és a nem pénzügyi szolgáltatások nyújtása. Ez a szektor magában foglal nem pénzügyi kvázivállalatokat is (ESA 2010, 2.45–2.54 pont).

Háztartások + háztartásokat segítő nonprofit intézmények

A háztartások szektor (S.14) az egyéneket és az egyének csoportjait foglalja magában, egyrészt mint fogyasztókat, másrészt mint olyan vállalkozókat, akik piacra szánt javakat állítanak elő és pénzügyi vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat nyújtanak (azaz piaci termelők), feltéve, hogy a javak és szolgáltatások előállítását nem kvázivállalatként kezelt elkülönült gazdasági egységek keretében végzik. A szektorba tartoznak azok az egyének vagy csoportok is, akik kizárólag saját végső felhasználásra állítanak elő termékeket vagy nem pénzügyi szolgáltatásokat (ESA 2010, 2.118–2.128 pont).

A háztartásokat segítő nonprofit intézmények szektort (S.15) olyan nonprofit intézmények alkotják, amelyek önálló jogi személyiséggel rendelkeznek, háztartásokat segítő tevékenységet folytatnak, és nem piaci magántermelők. Fő bevételi forrásuk a háztartásoktól mint fogyasztóktól származó önkéntes pénzbeli és természetbeni hozzájárulások, a kormányzati kifizetések és a tulajdonból származó jövedelem (ESA 2010, 2.129–2.130 pont).

Jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások és társas vállalkozások (a „háztartások” alpopulációja)

Azok a jogi személyiséggel nem rendelkező egyéni vállalkozások és társas vállalkozások, amelyek piaci termelők, és nem kvázivállalatokként kezelendők (ESA 2010, 2.119 pont d) alpontja).

---

III. MELLÉKLET

A KÖTELEZŐ TARTALÉKOK CÉLJÁRA TÖRTÉNŐ ADATSZOLGÁLTATÁS

1. RÉSZ

Általános szabályok

| 1. | Az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában *-gal jelölt cellák az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) céljára a tartalékalap kiszámítására szolgálnak. A hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok tekintetében a hitelintézeteknek vagy bizonyítékot kell adniuk a források tartalékalap számításából kizárandó tételeiről, vagy pedig alkalmazniuk kell az Európai Központi Bank (EKB) által meghatározott állandó százalékos mértékű egységes levonást. A mintázattal jelölt rovatokban szereplő adatokat kizárólag a tartalékképzésre kötelezett hitelintézeteknek kell jelenteniük. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Az 1. táblázatnak a „tartalékképzésre kötelezett hitelintézeteknél” elhelyezett betétekre vonatkozó cellái nem tartalmazhatják az adatszolgáltatóknak az EKB kötelező tartalékképzési rendszere alól mentesítettnek minősülő intézményekkel – vagyis a reorganizációs intézkedésektől eltérő okok miatt mentesített intézményekkel – szembeni kötelezettségeit. A tartalékképzési kötelezettség alól reorganizációs intézkedések miatt átmenetileg mentesített intézményeket továbbra is tartalékképzésre kötelezettként kezelik, ezért az ilyen intézményekkel szemben fennálló kötelezettségeket szerepeltetni kell e rész 1. táblázatában. Az egyösszegű engedmény alkalmazása miatt a Központi Bankok Európai Rendszerében tartalékállomány fenntartására ténylegesen nem kötelezett intézményekkel szemben fennálló kötelezettségeket is ebben a táblázatban kell feltüntetni. |
| --- | --- |

2.

| 3. | A nemzeti adatgyűjtési rendszertől függően és az e rendeletben rögzített meghatározások és besorolási elvek maradéktalan betartása mellett a tartalékképzésre kötelezett hitelintézetek alternatív módon jelenthetik a tartalékalap kiszámításához szükséges adatokat – az átruházható instrumentumokra vonatkozó adatok kivételével – az e rész 1. táblázatának megfelelően, feltéve, hogy ez az I. melléklet 2. részének 1. táblázatában a mintázattal nem rendelkező cellákban szereplő egyik pozíciót sem érinti. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Az alábbi táblázatnak megfelelő adatszolgáltatás vonatkozásában biztosítani kell az I. melléklet 2. része 1. táblázatának való szigorú megfelelést.

  1. táblázat


  Tartalékalap | A kötelezettségek fennálló összegei, az EKB-val, NKB-kkal és tartalékképzésre kötelezett más hitelintézetekkel szembeni kötelezettségek kivételével  (1) |
| --- | --- | --- |
| BETÉTI KÖTELEZETTSÉGEK |
| (euro és deviza együttesen) | |
| | |
| 9. | BETÉTEK ÖSSZESEN |

4.

1. táblázat

Tartalékalap

A kötelezettségek fennálló összegei, az EKB-val, NKB-kkal és tartalékképzésre kötelezett más hitelintézetekkel szembeni kötelezettségek kivételével  (1)

BETÉTI KÖTELEZETTSÉGEK

(euro és deviza együttesen)

9.

BETÉTEK ÖSSZESEN

| | 9.1e + 9.1x |
| --- | --- |

9.1e + 9.1x

| | 9.2e + 9.2x |
| --- | --- |

9.2e + 9.2x

| | 9.3e + 9.3x |
| --- | --- |

9.3e + 9.3x

| | 9.4e + 9.4x |
| --- | --- |

9.4e + 9.4x

| | ebből: |
| --- | --- |

ebből:

| | 9.2e + 9.2x megállapodás szerinti futamidejű |
| --- | --- |

9.2e + 9.2x megállapodás szerinti futamidejű

| | két éven túl |
| --- | --- |

két éven túl

| | ebből: |
| --- | --- |

ebből:

Önkéntes adatszolgáltatás  (2)

9.3e + 9.3x felmondással visszaváltható

két éven túl

ebből:

9.4e + 9.4x repoügyletek

Kötelezettségek fennálló összegei  (3)

ÁTRUHÁZHATÓ INTRUMENTUMOK

(euro és deviza együttesen)

| 11. | HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ KIBOCSÁTOTT ÉRTÉKPAPÍROK |
| --- | --- |

11.

HITELVISZONYT MEGTESTESÍTŐ KIBOCSÁTOTT ÉRTÉKPAPÍROK

11e + 11x megállapodás szerinti futamidejű

legfeljebb két éves

két éven túl

2. RÉSZ

Különös szabályok a hitelintézetek részvételével történő egyesülések esetén

| 1. | Amennyiben hitelintézetek közötti egyesülésre kerül sor, az átvevő intézmény tartalékalapját az egyesülést közvetlenül követő tartalékperiódusra az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 12. cikkének megfelelően a tartalékalapja és az átvett intézmények tartalékalapjainak aggregátumaként kell kiszámítani, mintha az egyesülés nem történt volna meg, az e rendelet alapján jelentett statisztikai információk felhasználásával. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Amennyiben az 1. pontban említett egyesülésben az átvevő intézmény nem a „kisebb” csoporthoz tartozó intézmény, az 1. pontban említett számítás céljára használandó, az e rendelet alapján jelentett statisztikai információk releváns referencia-időszakai a következők:






  a) | a „kisebb” csoporthoz tartozó intézménynek minősülő átvett intézmények tekintetében az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének (6) bekezdésében megjelölt releváns tartalékperiódusra vonatkozó referencia-időszak; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

a „kisebb” csoporthoz tartozó intézménynek minősülő átvett intézmények tekintetében az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének (6) bekezdésében megjelölt releváns tartalékperiódusra vonatkozó referencia-időszak;

| b) | a „kisebb” csoporthoz tartozó intézménynek nem minősülő átvett intézmények tekintetében az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének (5) bekezdésében megjelölt releváns tartalékperiódusra vonatkozó referencia-időszak; |
| --- | --- |

b)

a „kisebb” csoporthoz tartozó intézménynek nem minősülő átvett intézmények tekintetében az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének (5) bekezdésében megjelölt releváns tartalékperiódusra vonatkozó referencia-időszak;

| 3. | Amennyiben az 1. pontban említett egyesülésben az átvevő intézmény a „kisebb” csoporthoz tartozó intézmény, az első pontban említett számítás céljára használandó, az e rendelet alapján jelentett statisztikai információk releváns referencia-időszakai a következők:






  a) | a „kisebb” csoporthoz tartozó intézménynek minősülő átvett intézmények tekintetében az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének (6) bekezdésében megjelölt releváns tartalékperiódusra vonatkozó referencia-időszak; |
| --- | --- | --- |

3.

a)

a „kisebb” csoporthoz tartozó intézménynek minősülő átvett intézmények tekintetében az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének (6) bekezdésében megjelölt releváns tartalékperiódusra vonatkozó referencia-időszak;

| b) | a „kisebb” csoporthoz tartozó intézménynek nem minősülő átvett intézmények tekintetében a következők közül a korábbi referencia-időszak:






  i. | a tartalékperiódusra vonatkozó releváns referencia-időszak az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikke (5) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- | --- |

b)

a „kisebb” csoporthoz tartozó intézménynek nem minősülő átvett intézmények tekintetében a következők közül a korábbi referencia-időszak:

i.

a tartalékperiódusra vonatkozó releváns referencia-időszak az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikke (5) bekezdésének megfelelően;

| ii. | azon referencia-időszakot megelőző referencia-időszak, amelyben az egyesülésre sor került. |
| --- | --- |

ii.

azon referencia-időszakot megelőző referencia-időszak, amelyben az egyesülésre sor került.

| 4. | Az 1. pontban említett számítás a későbbi tartalékperiódusokra is alkalmazandó, amennyiben a következők mindegyike fennáll:






  a) | az 1. pontban említett egyesülésben az átvevő intézmény a „kisebb” csoporthoz tartozó intézmény; és |
| --- | --- | --- |

4.

a)

az 1. pontban említett egyesülésben az átvevő intézmény a „kisebb” csoporthoz tartozó intézmény; és

| b) | a tartalékperiódusra vonatkozó, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének (6) bekezdése szerinti releváns referencia-időszak megelőzi azt a referencia-időszakot, amelyben az egyesülés hatályosult. |
| --- | --- |

b)

a tartalékperiódusra vonatkozó, az (EU) 2021/378 rendelet (EKB/2021/1) 5. cikkének (6) bekezdése szerinti releváns referencia-időszak megelőzi azt a referencia-időszakot, amelyben az egyesülés hatályosult.

---

(1)  A következők összegeként kerül kiszámításra:

| | Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 2. része 1. táblázatának a)-b)+c)+d)+e)+f)-g)+h)+i)+j)+k) oszlopai (Források); |
| --- | --- |

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 2. része 1. táblázatának a)-b)+c)+d)+e)+f)-g)+h)+i)+j)+k) oszlopai (Források);

| | vagy e rendelet I. melléklete 2. része 1. táblázatának a)-b)-c)+d)+e)+f)+g)-h)-i)+j)+k)+l)+m) oszlopai (Források) |
| --- | --- |

vagy e rendelet I. melléklete 2. része 1. táblázatának a)-b)-c)+d)+e)+f)+g)-h)-i)+j)+k)+l)+m) oszlopai (Források)

(2)  Az adatszolgáltatóknak lehetősége van arra, hogy ezen adatszolgáltatási követelménynek önkéntes adatszolgáltatással tegyenek eleget, azaz megtehetik, hogy vagy valós számadatokat (beleértve a nulla pozíciót is) jelentenek, vagy azt, hogy „hiányzó információ”. Ha azonban az adatszolgáltató a valós számadatok közlése mellett döntött, a továbbiakban már nem jelentheti azt, hogy „hiányzó információ”.

(3)  A következőkből kiszámítva:

| | Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 2. része 1. táblázatának l) oszlopa (Források); vagy |
| --- | --- |

Az 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) I. melléklete 2. része 1. táblázatának l) oszlopa (Források); vagy

| | e rendelet I. melléklete 2. része 1. táblázatának n) oszlopa (Források) |
| --- | --- |

e rendelet I. melléklete 2. része 1. táblázatának n) oszlopa (Források)

---

IV. MELLÉKLET

A TÉNYLEGES ADATSZOLGÁLTATÓI KÖR ÁLTAL ALKALMAZANDÓ MINIMUMSZABÁLYOK

Az adatszolgáltatóknak az alábbi minimumszabályoknak kell eleget tenniük az Európai Központi Bank (EKB) statisztikai adatszolgáltatási követelményeinek teljesítéséhez.

| 1. | Az adattovábbításra vonatkozó minimumszabályok:






  a) | az adatszolgáltatást időben és az érintett NKB által előírt határidőkön belül kell teljesíteni; |
| --- | --- | --- |

1.

Az adattovábbításra vonatkozó minimumszabályok:

a)

az adatszolgáltatást időben és az érintett NKB által előírt határidőkön belül kell teljesíteni;

| b) | a statisztikai jelentések formájának és formátumának meg kell felelnie az érintett NKB által előírt technikai adatszolgáltatási követelményeknek; |
| --- | --- |

b)

a statisztikai jelentések formájának és formátumának meg kell felelnie az érintett NKB által előírt technikai adatszolgáltatási követelményeknek;

| c) | az adatszolgáltatónak meg kell adnia egy vagy több kapcsolattartó elérhetőségét az érintett NKB-nak; |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatónak meg kell adnia egy vagy több kapcsolattartó elérhetőségét az érintett NKB-nak;

| d) | be kell tartani az érintett NKB részére történő adattovábbításra vonatkozó technikai előírásokat. |
| --- | --- |

d)

be kell tartani az érintett NKB részére történő adattovábbításra vonatkozó technikai előírásokat.

| 2. | Az adatok pontosságára vonatkozó minimumszabályok:






  a) | a statisztikai információknak helyesnek kell lenniük: teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek (például mérleg két oldalának egyensúlyban kell lennie, a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel), és a különböző gyakoriságú adatoknak konzisztensnek kell lenniük; |
| --- | --- | --- |

2.

Az adatok pontosságára vonatkozó minimumszabályok:

a)

a statisztikai információknak helyesnek kell lenniük: teljesülnie kell valamennyi lineáris megkötöttségnek (például mérleg két oldalának egyensúlyban kell lennie, a részösszegek összegének meg kell egyeznie a végösszeggel), és a különböző gyakoriságú adatoknak konzisztensnek kell lenniük;

| b) | az adatszolgáltatóknak képesnek kell lenniük arra, hogy információkat szolgáltassanak az átadott adatok által jelzett összes fejleményről; |
| --- | --- |

b)

az adatszolgáltatóknak képesnek kell lenniük arra, hogy információkat szolgáltassanak az átadott adatok által jelzett összes fejleményről;

| c) | a statisztikai információknak teljeskörűeknek kell lenniük és nem tartalmazhatnak folyamatos és strukturális hiányosságokat; a meglevő hiányosságokat el kell ismerni és meg kell magyarázni az érintett NKB-nak, és amennyiben lehet, azokat a lehető leggyorsabban át kell hidalni; |
| --- | --- |

c)

a statisztikai információknak teljeskörűeknek kell lenniük és nem tartalmazhatnak folyamatos és strukturális hiányosságokat; a meglevő hiányosságokat el kell ismerni és meg kell magyarázni az érintett NKB-nak, és amennyiben lehet, azokat a lehető leggyorsabban át kell hidalni;

| d) | az adatszolgáltatóknak követniük kell az érintett NKB által az adatok technikai továbbítására vonatkozóan megadott dimenziókat, kerekítési szabályokat és tizedesjegy-beállításokat. |
| --- | --- |

d)

az adatszolgáltatóknak követniük kell az érintett NKB által az adatok technikai továbbítására vonatkozóan megadott dimenziókat, kerekítési szabályokat és tizedesjegy-beállításokat.

| 3. | A koncepcionális megfelelésre vonatkozó minimumszabályok:






  a) | a statisztikai információknak meg kell felelniük az e rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak; |
| --- | --- | --- |

3.

A koncepcionális megfelelésre vonatkozó minimumszabályok:

a)

a statisztikai információknak meg kell felelniük az e rendeletben foglalt meghatározásoknak és osztályozásoknak;

| b) | az e meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük és számszerűen meg kell határozniuk a használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket; |
| --- | --- |

b)

az e meghatározásoktól és osztályozásoktól való eltérések esetén az adatszolgáltatóknak rendszeresen figyelemmel kell kísérniük és számszerűen meg kell határozniuk a használt, illetve az e rendeletben foglalt mérték közötti különbségeket;

| c) | az adatszolgáltatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a szolgáltatott adatok előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait. |
| --- | --- |

c)

az adatszolgáltatóknak képeseknek kell lenniük arra, hogy megmagyarázzák a szolgáltatott adatok előző időszakok adataihoz viszonyított hirtelen változásait.

| 4. | A revíziókra vonatkozó minimumszabályok:
  Be kell tartani az EKB és az érintett NKB által meghatározott revíziós irányelveket és eljárásokat. A rendszeres revíziótól eltérő revíziókhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni. |
| --- | --- |

4.

A revíziókra vonatkozó minimumszabályok:

Be kell tartani az EKB és az érintett NKB által meghatározott revíziós irányelveket és eljárásokat. A rendszeres revíziótól eltérő revíziókhoz magyarázó megjegyzéseket kell fűzni.

---

V. MELLÉKLET

A hatályon kívül helyezett rendelet és annak módosítása

| Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozás) (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.) |
| --- |
| Az Európai Központi Bank 1375/2014/EU rendelete (2014. december 10.) a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) módosításáról (EKB/2014/51) (HL L 366., 2014.12.20., 77. o.) |

Az Európai Központi Bank 1071/2013/EU rendelete (2013. szeptember 24.) a monetáris pénzügyi intézmények ágazati mérlegéről (átdolgozás) (EKB/2013/33) (HL L 297., 2013.11.7., 1. o.)

Az Európai Központi Bank 1375/2014/EU rendelete (2014. december 10.) a monetáris pénzügyi intézményi szektor összevont mérlegéről szóló 1071/2013/EU rendelet (EKB/2013/33) módosításáról (EKB/2014/51) (HL L 366., 2014.12.20., 77. o.)

---

VI. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| Az 1071/2013/EU rendelet | Ez a rendelet |
| --- | --- |
| 1. cikk | 2. cikk |
| 2. cikk | 2. cikk (5) bekezdés és I. melléklet 1. rész 1.3. szakasz |
| 3. cikk (1) bekezdés | 3. cikk (1) bekezdés |
| 3. cikk (2) bekezdés | - |
| 3. cikk (3) bekezdés | 1. cikk b) pont ii. alpont |
| 3. cikk (4) bekezdés | 3. cikk (2) bekezdés |
| 4. cikk | 4. cikk |
| 5. cikk (1) és (3) bekezdés | 5. cikk (1) és (2) bekezdés |
| 5. cikk (2) bekezdés | 5. cikk (3) bekezdés |
| 5. cikk (4) bekezdés | - |
| 5. cikk (5) bekezdés | - |
| 6. cikk a)–c) pont | 5. cikk (1) bekezdés első albekezdés c) és d) pont |
| 6. cikk d) pont | - |
| 7. cikk | 7. cikk |
| 8. cikk (1) bekezdés | 8. cikk (1) bekezdés |
| 8. cikk (2) és (3) bekezdés | 8. cikk (2) bekezdés |
| 8. cikk (4) bekezdés | 8. cikk (3) bekezdés |
| 9. cikk (1) bekezdés a) pont | 9. cikk (1) bekezdés első albekezdés a) pont |
| 9. cikk (1) bekezdés b) pont | 9. cikk (1) bekezdés második albekezdés és 9. cikk (5) bekezdés második albekezdés |
| 9. cikk (1) bekezdés c) pont | 9. cikk (1) bekezdés második albekezdés |
| 9. cikk (1) bekezdés d) pont | 9. cikk (2) bekezdés |
| 9. cikk (1) bekezdés e) pont | 9. cikk (10) bekezdés első albekezdés. |
| 9. cikk (1) bekezdés f) pont | 9. cikk (3) bekezdés |
| 9. cikk (2) bekezdés | 9. cikk (4) bekezdés |
| 9. cikk (3) bekezdés | 9. cikk (6) bekezdés |
| 9. cikk (4) bekezdés | - |
| 9. cikk (5) bekezdés | 9. cikk (7) bekezdés első albekezdés. |
| 10. cikk | 10. cikk |
| 11. cikk | 11. cikk |
| 12. cikk | 12. cikk |
| 13. cikk | 13. cikk |
| 14. cikk (1) bekezdés | 14. cikk |
| 14. cikk (2) bekezdés | I. melléklet 3. rész 8. szakasz harmadik albekezdés |
| 14. cikk (3) bekezdés első mondat | I. melléklet 3. rész 7. szakasz harmadik albekezdés második mondat |
| 14. cikk (3) bekezdés második mondat | 9. cikk (7) bekezdés második albekezdés |
| 15. cikk | 15. cikk |
| 16. cikk | 18. cikk |
| I. melléklet 1. rész 1. szakasz | I. melléklet 1. rész |
| I. melléklet 1. rész 2. szakasz | - |
| I. melléklet 2. rész | I. melléklet 2. rész |
| I. melléklet 3. rész | I. melléklet 3. rész |
| I. melléklet 4. rész | I. melléklet 4. rész |
| I. melléklet 5. rész | I. melléklet 5. rész |
| I. melléklet 6. rész | I. melléklet 6. rész |
| I. melléklet 7. rész | I. melléklet 7. rész |
| II. melléklet 1. rész 1. pont | II. melléklet 1. rész 1. pont |
| II. melléklet 1. rész 2. pont a) alpont | 6. cikk (1) bekezdés |
| II. melléklet 1. rész 2. pont b) alpont | II. melléklet 1. rész 2. pont a) és c) alpont |
| II. melléklet 1. rész 2. pont c) alpont | II. melléklet 1. rész 2. pont b) és d) alpont |
| II. melléklet 2. rész | II. melléklet 2. rész |
| II. melléklet 2. rész 3. szakasz utolsó mondat | 9. cikk (9) bekezdés |
| II. melléklet 3. rész | II. melléklet 3. rész |
| III. melléklet 1. rész 1. szakasz | III. melléklet 1. rész |
| III. melléklet 2. rész 1. szakasz | 6. cikk |
| III. melléklet 2. rész 2. szakasz 2.1. pont | 2. cikk 24. pont |
| III. melléklet 2. rész 2. szakasz 2.2–2.3. pont és táblázat | III. melléklet 2. rész |
| III. melléklet 2. rész 2. szakasz 2.4. pont | 11. cikk (3) és (4) bekezdés |
| IV. melléklet | IV. melléklet |

Az 1071/2013/EU rendelet

Ez a rendelet

1. cikk

2. cikk

2. cikk

2. cikk (5) bekezdés és I. melléklet 1. rész 1.3. szakasz

3. cikk (1) bekezdés

3. cikk (1) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

-

3. cikk (3) bekezdés

1. cikk b) pont ii. alpont

3. cikk (4) bekezdés

3. cikk (2) bekezdés

4. cikk

4. cikk

5. cikk (1) és (3) bekezdés

5. cikk (1) és (2) bekezdés

5. cikk (2) bekezdés

5. cikk (3) bekezdés

5. cikk (4) bekezdés

-

5. cikk (5) bekezdés

-

6. cikk a)–c) pont

5. cikk (1) bekezdés első albekezdés c) és d) pont

6. cikk d) pont

-

7. cikk

7. cikk

8. cikk (1) bekezdés

8. cikk (1) bekezdés

8. cikk (2) és (3) bekezdés

8. cikk (2) bekezdés

8. cikk (4) bekezdés

8. cikk (3) bekezdés

9. cikk (1) bekezdés a) pont

9. cikk (1) bekezdés első albekezdés a) pont

9. cikk (1) bekezdés b) pont

9. cikk (1) bekezdés második albekezdés és 9. cikk (5) bekezdés második albekezdés

9. cikk (1) bekezdés c) pont

9. cikk (1) bekezdés második albekezdés

9. cikk (1) bekezdés d) pont

9. cikk (2) bekezdés

9. cikk (1) bekezdés e) pont

9. cikk (10) bekezdés első albekezdés.

9. cikk (1) bekezdés f) pont

9. cikk (3) bekezdés

9. cikk (2) bekezdés

9. cikk (4) bekezdés

9. cikk (3) bekezdés

9. cikk (6) bekezdés

9. cikk (4) bekezdés

-

9. cikk (5) bekezdés

9. cikk (7) bekezdés első albekezdés.

10. cikk

10. cikk

11. cikk

11. cikk

12. cikk

12. cikk

13. cikk

13. cikk

14. cikk (1) bekezdés

14. cikk

14. cikk (2) bekezdés

I. melléklet 3. rész 8. szakasz harmadik albekezdés

14. cikk (3) bekezdés első mondat

I. melléklet 3. rész 7. szakasz harmadik albekezdés második mondat

14. cikk (3) bekezdés második mondat

9. cikk (7) bekezdés második albekezdés

15. cikk

15. cikk

16. cikk

18. cikk

I. melléklet 1. rész 1. szakasz

I. melléklet 1. rész

I. melléklet 1. rész 2. szakasz

-

I. melléklet 2. rész

I. melléklet 2. rész

I. melléklet 3. rész

I. melléklet 3. rész

I. melléklet 4. rész

I. melléklet 4. rész

I. melléklet 5. rész

I. melléklet 5. rész

I. melléklet 6. rész

I. melléklet 6. rész

I. melléklet 7. rész

I. melléklet 7. rész

II. melléklet 1. rész 1. pont

II. melléklet 1. rész 1. pont

II. melléklet 1. rész 2. pont a) alpont

6. cikk (1) bekezdés

II. melléklet 1. rész 2. pont b) alpont

II. melléklet 1. rész 2. pont a) és c) alpont

II. melléklet 1. rész 2. pont c) alpont

II. melléklet 1. rész 2. pont b) és d) alpont

II. melléklet 2. rész

II. melléklet 2. rész

II. melléklet 2. rész 3. szakasz utolsó mondat

9. cikk (9) bekezdés

II. melléklet 3. rész

II. melléklet 3. rész

III. melléklet 1. rész 1. szakasz

III. melléklet 1. rész

III. melléklet 2. rész 1. szakasz

6. cikk

III. melléklet 2. rész 2. szakasz 2.1. pont

2. cikk 24. pont

III. melléklet 2. rész 2. szakasz 2.2–2.3. pont és táblázat

III. melléklet 2. rész

III. melléklet 2. rész 2. szakasz 2.4. pont

11. cikk (3) és (4) bekezdés

IV. melléklet

IV. melléklet

---

HATÁROZATOK

| 2021.3.3. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 73/86 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.3.3.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 73/86

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/380 VÉGREHAJTÁSI HATÁROZATA

(2021. március 1.)

a vadon élő sertésekben előforduló afrikai sertéspestisnek a Németország egyes területein történő felszámolására vonatkozó terv jóváhagyásáról

(az értesítés a C(2021) 1248. számú dokumentummal történt)

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az afrikai sertéspestis elleni védekezésre vonatkozó külön rendelkezések megállapításáról, valamint a fertőző sertésbénulás (Teschen-betegség) és az afrikai sertéspestis tekintetében a 92/119/EGK irányelv módosításáról szóló, 2002. június 27-i 2002/60/EK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 16. cikke (1) bekezdésének második albekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2002/60/EK irányelv meghatározza az afrikai sertéspestis elleni védekezés érdekében meghozandó alapvető uniós intézkedéseket, többek között az abban az esetben alkalmazandó intézkedéseket is, ha megállapítást nyer az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulása. |
| --- | --- |

(1)

A 2002/60/EK irányelv meghatározza az afrikai sertéspestis elleni védekezés érdekében meghozandó alapvető uniós intézkedéseket, többek között az abban az esetben alkalmazandó intézkedéseket is, ha megállapítást nyer az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulása.

| (2) | Ezenkívül a 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) járványügyi intézkedéseket ír elő a mellékletében felsorolt tagállamokban (az érintett tagállamokban), illetve területeiken előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatban, valamint valamennyi tagállamban a vadon élő sertések mozgására és a tagállamok tájékoztatási kötelezettségére vonatkozóan. A 2014/709/EU végrehajtási határozat melléklete a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit, beleértve a magas kockázatú területeket is. Az említett melléklet több alkalommal módosult annak érdekében, hogy tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását. |
| --- | --- |

(2)

Ezenkívül a 2014/709/EU bizottsági végrehajtási határozat (2) járványügyi intézkedéseket ír elő a mellékletében felsorolt tagállamokban (az érintett tagállamokban), illetve területeiken előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatban, valamint valamennyi tagállamban a vadon élő sertések mozgására és a tagállamok tájékoztatási kötelezettségére vonatkozóan. A 2014/709/EU végrehajtási határozat melléklete a szóban forgó betegséggel összefüggő járványügyi helyzetből adódó kockázatok szintje alapján megkülönböztetve jelöli ki és sorolja fel az érintett tagállamok bizonyos területeit, beleértve a magas kockázatú területeket is. Az említett melléklet több alkalommal módosult annak érdekében, hogy tükrözze az afrikai sertéspestissel kapcsolatos uniós járványügyi helyzet alakulását.

| (3) | 2020-ban Németország az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának eseteit jelentette be a Bizottságnak, és megtette a 2002/60/EK irányelvben előírt járványvédelmi intézkedéseket. |
| --- | --- |

(3)

2020-ban Németország az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának eseteit jelentette be a Bizottságnak, és megtette a 2002/60/EK irányelvben előírt járványvédelmi intézkedéseket.

| (4) | A jelenlegi járványügyi helyzetre tekintettel és a 2002/60/EK irányelv 16. cikkével összhangban Németország 2020. december 11-én az afrikai sertéspestis felszámolására irányuló tervet (a továbbiakban: felszámolási terv) nyújtott be a Bizottsághoz. |
| --- | --- |

(4)

A jelenlegi járványügyi helyzetre tekintettel és a 2002/60/EK irányelv 16. cikkével összhangban Németország 2020. december 11-én az afrikai sertéspestis felszámolására irányuló tervet (a továbbiakban: felszámolási terv) nyújtott be a Bizottsághoz.

| (5) | A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2021/123 bizottsági végrehajtási határozat (3) módosította, és a melléklet figyelembe veszi – egyebek mellett – az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának Németországban észlelt eseteit, így a szóban forgó melléklet I. és II. része jelenleg tartalmazza Németország fertőzött területeit is. |
| --- | --- |

(5)

A 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletét legutóbb az (EU) 2021/123 bizottsági végrehajtási határozat (3) módosította, és a melléklet figyelembe veszi – egyebek mellett – az afrikai sertéspestis vadon élő sertésekben való előfordulásának Németországban észlelt eseteit, így a szóban forgó melléklet I. és II. része jelenleg tartalmazza Németország fertőzött területeit is.

| (6) | A Bizottság megvizsgálta a Németország által benyújtott felszámolási tervet, és megállapította, hogy az megfelel a 2002/60/EK irányelv 16. cikkében meghatározott követelményeknek. A felszámolási tervet ezért ennek megfelelően jóvá kell hagyni. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság megvizsgálta a Németország által benyújtott felszámolási tervet, és megállapította, hogy az megfelel a 2002/60/EK irányelv 16. cikkében meghatározott követelményeknek. A felszámolási tervet ezért ennek megfelelően jóvá kell hagyni.

| (7) | Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e határozatban előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Németország által 2020. december 11-én a 2002/60/EK irányelv 16. cikkének (1) bekezdésével összhangban benyújtott, a 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletében említett területeken a vadon élő sertésállományban előforduló afrikai sertéspestis felszámolására vonatkozó terv jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Németország e határozat elfogadásának napjától számított 30 napon belül hatályba lépteti a felszámolási terv végrehajtásához szükséges törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket.

3. cikk

Ennek a határozatnak a Németországi Szövetségi Köztársaság a címzettje.

Kelt Brüsszelben, 2021. március 1-jén.

a Bizottság részéről

Stella KYRIAKIDES

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 192., 2002.7.20., 27. o.

1

(2)  A Bizottság 2014/709/EU végrehajtási határozata (2014. október 9.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről és a 2014/178/EU végrehajtási határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2014.10.11., 63. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2021/123 végrehajtási határozata (2021. február 2.) az egyes tagállamokban előforduló afrikai sertéspestissel kapcsolatos járványügyi intézkedésekről szóló 2014/709/EU végrehajtási határozat mellékletének módosításáról (HL L 38., 2021.2.3., 63. o.).

3

---