# Euroopa Liidu C 90/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 90 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. Aastakäik23. märts 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 90

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. Aastakäik23. märts 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 90/01 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8365 – Swiss Post / SBB / SwissSign) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 90/02 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8323 – AT&T / Time Warner) (
  1
  ) | 1 |
| 2017/C 90/03 | Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8403 – Sumitomo / Musashi Semitsu Industry / Hay Holding) (
  1
  ) | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

2017/C 90/01

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8365 – Swiss Post / SBB / SwissSign) (
  1
  )

1

1

2017/C 90/02

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8323 – AT&T / Time Warner) (
  1
  )

1

1

2017/C 90/03

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta (juhtum M.8403 – Sumitomo / Musashi Semitsu Industry / Hay Holding) (
  1
  )

1

2

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 90/04 | Euro vahetuskurss | 3 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2017/C 90/05 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 4 |
| 2017/C 90/06 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 5 |
| 2017/C 90/07 | Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid | 6 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2017/C 90/04

Euro vahetuskurss

3

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2017/C 90/05

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

4

2017/C 90/06

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

5

2017/C 90/07

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

6

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2017/C 90/08 | Taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks, mille 21. juunil 2016 esitas Oslo tingrett seoses kohtuasjaga Netfonds Holding ASA m.fl. v Staten v/Finansdepartementet (kohtuasi E-8/16) | 7 |
| 2017/C 90/09 | Kohtu otsus, 26. juuli 2016, kohtuasjas E-28/15 — Yankuba Jabbi vs. Norra valitsus, keda esindab sisserändeküsimuste apellatsiooninõukogu (Direktiiv 2004/38/EÜ – Elamisõigus – Kolmandate riikide kodanike tuletatud õigused) | 8 |
| | MUUD AKTID |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 90/10 | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine | 9 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2017/C 90/08

Taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks, mille 21. juunil 2016 esitas Oslo tingrett seoses kohtuasjaga Netfonds Holding ASA m.fl. v Staten v/Finansdepartementet (kohtuasi E-8/16)

7

2017/C 90/09

Kohtu otsus, 26. juuli 2016, kohtuasjas E-28/15 — Yankuba Jabbi vs. Norra valitsus, keda esindab sisserändeküsimuste apellatsiooninõukogu (Direktiiv 2004/38/EÜ – Elamisõigus – Kolmandate riikide kodanike tuletatud õigused)

(Direktiiv 2004/38/EÜ – Elamisõigus – Kolmandate riikide kodanike tuletatud õigused)

8

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

2017/C 90/10

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

9

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

Euroopa Komisjon

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 90/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8365 – Swiss Post / SBB / SwissSign)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 90/01)

15. märtsil 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult saksa keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8365 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8365 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 90/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 90/1

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8323 – AT&T / Time Warner)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 90/02)

14. märtsil 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8323 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8323 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 90/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 90/2

---

Vastuväidete esitamisest loobumine teatatud koondumise kohta

(juhtum M.8403 – Sumitomo / Musashi Semitsu Industry / Hay Holding)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 90/03)

20. märts 2017 otsustas komisjon loobuda vastuväidete esitamisest eespool nimetatud teatatud koondumise kohta ning kuulutada koondumine siseturuga kokkusobivaks. Otsuse aluseks on nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artikli 6 lõike 1 punkt b. Otsuse täielik tekst on kättesaadav ainult inglise keeles ning see avaldatakse pärast seda, kui sellest on kustutatud võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsialasel veebisaidil (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Veebisaidil pakutakse mitut võimalust otsida konkreetset ühinemisotsust, sealhulgas ettevõtja nime, juhtumi numbri ja kuupäeva järgi ning tegevusalade registri kaudu;

| — | elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8403 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele. |
| --- | --- |

—

elektroonilises vormis EUR-Lex’i veebisaidil (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=et) dokumendinumbri 32017M8403 all. EUR-Lex pakub on-line-juurdepääsu Euroopa õigusele.

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1.

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 90/3 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 90/3

---

Euro vahetuskurss (1)

22. märts 2017

(2017/C 90/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,0807 |
| JPY | Jaapani jeen | 120,07 |
| DKK | Taani kroon | 7,4372 |
| GBP | Inglise nael | 0,86790 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,5105 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,0714 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,1463 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 27,021 |
| HUF | Ungari forint | 309,16 |
| PLN | Poola zlott | 4,2816 |
| RON | Rumeenia leu | 4,5590 |
| TRY | Türgi liir | 3,9156 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,4086 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4458 |
| HKD | Hongkongi dollar | 8,3949 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,5353 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5108 |
| KRW | Korea vonn | 1 210,08 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,6114 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,4433 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4088 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 14 404,65 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7848 |
| PHP | Filipiini peeso | 54,272 |
| RUB | Vene rubla | 62,6509 |
| THB | Tai baat | 37,425 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,3484 |
| MXN | Mehhiko peeso | 20,6900 |
| INR | India ruupia | 70,6995 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,0807

JPY

Jaapani jeen

120,07

DKK

Taani kroon

7,4372

GBP

Inglise nael

0,86790

SEK

Rootsi kroon

9,5105

CHF

Šveitsi frank

1,0714

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,1463

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

27,021

HUF

Ungari forint

309,16

PLN

Poola zlott

4,2816

RON

Rumeenia leu

4,5590

TRY

Türgi liir

3,9156

AUD

Austraalia dollar

1,4086

CAD

Kanada dollar

1,4458

HKD

Hongkongi dollar

8,3949

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,5353

SGD

Singapuri dollar

1,5108

KRW

Korea vonn

1 210,08

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,6114

CNY

Hiina jüaan

7,4433

HRK

Horvaatia kuna

7,4088

IDR

Indoneesia ruupia

14 404,65

MYR

Malaisia ringit

4,7848

PHP

Filipiini peeso

54,272

RUB

Vene rubla

62,6509

THB

Tai baat

37,425

BRL

Brasiilia reaal

3,3484

MXN

Mehhiko peeso

20,6900

INR

India ruupia

70,6995

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 90/4 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 90/4

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2017/C 90/05)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 15. detsember 2016 |
| --- | --- | --- |
| Juhtumi number | : | 79779 |
| Otsuse number | : | 232/16/COL |
| EFTA riik | : | Norra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | : | Alternatiivkütuste infrastruktuuri kava pikendamine |
| Õiguslik alus | : | Norra parlamendi 5. aprilli 2001. aasta otsus, mis tehti Norra nafta- ja energeetikaministeeriumi 21. detsembri 2000. aasta ettepaneku põhjal. Parlamendi otsusega muudetakse 29. juuni 1990. aasta energiaseadust nr 50 |
| Meetme liik | : | Abikava |
| Eesmärk | : | Keskkonnakaitse |
| Abi vorm | : | Toetused |
| Eelarve | : | 500 miljonit Norra krooni |
| Abi osakaal | : | Kuni 100 % |
| Kestus | : | Kuni 2022. aasta lõpp |
| Majandussektorid | : | Transport |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | : | Enova |
| Postbox 5700 Sluppen |
| N-7437 Trondheim |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

15. detsember 2016

Juhtumi number

:

79779

Otsuse number

:

232/16/COL

EFTA riik

:

Norra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

:

Alternatiivkütuste infrastruktuuri kava pikendamine

Õiguslik alus

:

Norra parlamendi 5. aprilli 2001. aasta otsus, mis tehti Norra nafta- ja energeetikaministeeriumi 21. detsembri 2000. aasta ettepaneku põhjal. Parlamendi otsusega muudetakse 29. juuni 1990. aasta energiaseadust nr 50

Meetme liik

:

Abikava

Eesmärk

:

Keskkonnakaitse

Abi vorm

:

Toetused

Eelarve

:

500 miljonit Norra krooni

Abi osakaal

:

Kuni 100 %

Kestus

:

Kuni 2022. aasta lõpp

Majandussektorid

:

Transport

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

:

Enova

Postbox 5700 Sluppen

N-7437 Trondheim

NORRA

Lisateave

:

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 90/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 90/5

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2017/C 90/06)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 15. detsember 2016 |
| --- | --- | --- |
| Juhtumi number | : | 79780 |
| Otsuse number | : | 233/16/COL |
| EFTA riik | : | Norra |
| Nimetus | : | Enova Eco-Inn kava 2017–2022 |
| Õiguslik alus | : | Norra parlamendi 5. aprilli 2001. aasta otsus, mis tehti Norra nafta- ja energeetikaministeeriumi 21. detsembri 2000. aasta ettepaneku põhjal. Parlamendi otsusega muudetakse 29. juuni 1990. aasta energiaseadust nr 50 |
| Meetme liik | : | Abikava |
| Eesmärk | : | Keskkond |
| Abi vorm | : | Toetused, sooduslaenud, konverteeritavad laenud, tagatised |
| Eelarve | : | 1,5 miljardit Norra krooni aastas |
| Abi osakaal | : | 50 % suurte ettevõtjate, 60 % keskmise suurusega ettevõtjate ja 70 % väikeettevõtjate puhul. |
| Kestus | : | 1.1.2017 – 31.12.2022 |
| Majandussektorid | : | Sektoritele ei ole kavas piiranguid esitatud. |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | : | Enova SF |
| Professor Brochs gate 2 |
| PO Box 5700 Sluppen |
| N-7437 Trondheim |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

15. detsember 2016

Juhtumi number

:

79780

Otsuse number

:

233/16/COL

EFTA riik

:

Norra

Nimetus

:

Enova Eco-Inn kava 2017–2022

Õiguslik alus

:

Norra parlamendi 5. aprilli 2001. aasta otsus, mis tehti Norra nafta- ja energeetikaministeeriumi 21. detsembri 2000. aasta ettepaneku põhjal. Parlamendi otsusega muudetakse 29. juuni 1990. aasta energiaseadust nr 50

Meetme liik

:

Abikava

Eesmärk

:

Keskkond

Abi vorm

:

Toetused, sooduslaenud, konverteeritavad laenud, tagatised

Eelarve

:

1,5 miljardit Norra krooni aastas

Abi osakaal

:

50 % suurte ettevõtjate, 60 % keskmise suurusega ettevõtjate ja 70 % väikeettevõtjate puhul.

Kestus

:

1.1.2017 – 31.12.2022

Majandussektorid

:

Sektoritele ei ole kavas piiranguid esitatud.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

:

Enova SF

Professor Brochs gate 2

PO Box 5700 Sluppen

N-7437 Trondheim

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 90/6 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 90/6

---

Riigiabi – Otsus mitte esitada vastuväiteid

(2017/C 90/07)

EFTA järelevalveamet ei esita vastuväiteid järgmise riigiabi meetme kohta:

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | : | 15. detsember 2016 |
| --- | --- | --- |
| Juhtumi number | : | 79781 |
| Otsuse number | : | 234/16/COL |
| EFTA riik | : | Norra |
| Nimetus | : | Enova Demo kava 2017–2022 |
| Õiguslik alus | : | Norra parlamendi 5. aprilli 2001. aasta otsus, mis tehti Norra nafta- ja energeetikaministeeriumi 21. detsembri 2000. aasta ettepaneku põhjal. Parlamendi otsusega muudetakse 29. juuni 1990. aasta energiaseadust nr 50 |
| Meetme liik | : | Abiava |
| Eesmärk | : | Keskkond |
| Abi vorm | : | Toetused, konverteeritavad laenud |
| Eelarve | : | 1,5 miljardit Norra krooni aastas |
| Abi osakaal | : | Näidisprojektide puhul: 40 % suurte ettevõtjate, 50 % väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul.
  Teostatavusuuringute puhul: 50 % kõikide ettevõtjate puhul. |
| Kestus | : | 1.1.2017 – 31.12.2022 |
| Majandusektorid | : | Sektoritele ei ole kavas piiranguid seatud. |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | : | Enova SF |
| Professor Brochs gate 2 |
| PO Box 5700 Sluppen |
| N-7437 Trondheim |
| NORRA |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

:

15. detsember 2016

Juhtumi number

:

79781

Otsuse number

:

234/16/COL

EFTA riik

:

Norra

Nimetus

:

Enova Demo kava 2017–2022

Õiguslik alus

:

Norra parlamendi 5. aprilli 2001. aasta otsus, mis tehti Norra nafta- ja energeetikaministeeriumi 21. detsembri 2000. aasta ettepaneku põhjal. Parlamendi otsusega muudetakse 29. juuni 1990. aasta energiaseadust nr 50

Meetme liik

:

Abiava

Eesmärk

:

Keskkond

Abi vorm

:

Toetused, konverteeritavad laenud

Eelarve

:

1,5 miljardit Norra krooni aastas

Abi osakaal

:

Näidisprojektide puhul: 40 % suurte ettevõtjate, 50 % väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate puhul.

Teostatavusuuringute puhul: 50 % kõikide ettevõtjate puhul.

Kestus

:

1.1.2017 – 31.12.2022

Majandusektorid

:

Sektoritele ei ole kavas piiranguid seatud.

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

:

Enova SF

Professor Brochs gate 2

PO Box 5700 Sluppen

N-7437 Trondheim

NORRA

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebilehel:

http://www.eftasurv.int/state-aid/state-aid-register/

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 90/7 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 90/7

---

Taotlus EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks, mille 21. juunil 2016 esitas Oslo tingrett seoses kohtuasjaga Netfonds Holding ASA m.fl. v Staten v/Finansdepartementet

(kohtuasi E-8/16)

(2017/C 90/08)

Oslo tingrett (Oslo ringkonnakohus) esitas 21. juuni 2016. aasta kirjas (kiri saabus kohturegistrisse 27. juunil 2016) taotluse EFTA kohtult nõuandva arvamuse saamiseks kohtuasjas Netfonds Holding ASA m.fl. v Staten v/Finansdepartementet järgmistes küsimustes:

| 1. | Kas kommertspanganduse seaduse § 4 ja kindlustustegevuse seaduse § 2–1 emiteerimiseeskirjad, mida võib mõista kui nõuet, et kolm neljandikku uute pankade ja kindlustusettevõtete aktsiatest tuleb märkida ilma eelisõiguseta (avaliku emissioonina), moodustavad piirangu EMP lepingu artiklite 31, 36 või 40 tähenduses, kui litsentsitaotlust ei esitata üksnes nišitegevuse eesmärgil?






  a. | Kui eeldada, et eeskirjad moodustavad piirangu EMP lepingu tähenduses: kas eeskirjad järgivad õiguspärast avalikku eesmärki? |
| --- | --- | --- |

1.

Kas kommertspanganduse seaduse § 4 ja kindlustustegevuse seaduse § 2–1 emiteerimiseeskirjad, mida võib mõista kui nõuet, et kolm neljandikku uute pankade ja kindlustusettevõtete aktsiatest tuleb märkida ilma eelisõiguseta (avaliku emissioonina), moodustavad piirangu EMP lepingu artiklite 31, 36 või 40 tähenduses, kui litsentsitaotlust ei esitata üksnes nišitegevuse eesmärgil?

a.

Kui eeldada, et eeskirjad moodustavad piirangu EMP lepingu tähenduses: kas eeskirjad järgivad õiguspärast avalikku eesmärki?

| b. | Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on asjakohane EMP õiguse tähenduses? |
| --- | --- |

b.

Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on asjakohane EMP õiguse tähenduses?

| c. | Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on vajalik EMP õiguse tähenduses? |
| --- | --- |

c.

Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on vajalik EMP õiguse tähenduses?

| 2. | Kas kommertspanganduse seaduse § 4 ja kindlustustegevuse seaduse § 2–1 emiteerimiseeskirjad, mida võib mõista kui nõuet, et kolm neljandikku uute pankade ja kindlustusettevõtete aktsiatest tuleb märkida muude isikute kui arendajate poolt, moodustavad piirangu EMP lepingu artiklite 31, 36 või 40 tähenduses, kui litsentsitaotlust ei esitata üksnes nišitegevuse eesmärgil?






  a. | Kui eeldada, et sellised eeskirjad moodustavad piirangu EMP lepingu tähenduses: kas eeskirjad järgivad õiguspärast avalikku eesmärki? |
| --- | --- | --- |

2.

Kas kommertspanganduse seaduse § 4 ja kindlustustegevuse seaduse § 2–1 emiteerimiseeskirjad, mida võib mõista kui nõuet, et kolm neljandikku uute pankade ja kindlustusettevõtete aktsiatest tuleb märkida muude isikute kui arendajate poolt, moodustavad piirangu EMP lepingu artiklite 31, 36 või 40 tähenduses, kui litsentsitaotlust ei esitata üksnes nišitegevuse eesmärgil?

a.

Kui eeldada, et sellised eeskirjad moodustavad piirangu EMP lepingu tähenduses: kas eeskirjad järgivad õiguspärast avalikku eesmärki?

| b. | Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on asjakohane EMP õiguse tähenduses? |
| --- | --- |

b.

Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on asjakohane EMP õiguse tähenduses?

| c. | Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on vajalik EMP õiguse tähenduses? |
| --- | --- |

c.

Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on vajalik EMP õiguse tähenduses?

| 3. | Kas väljakujunenud haldustava, mille kohaselt üksikisikud või ettevõtjad ei saa omada rohkem kui 20–25 % finantsasutuste aktsiatest, välja arvatud juhul, kui seadusega on lubatud finantsgrupi moodustamine või kui finantsasutus tegeleb üksnes nn nišitegevusega, moodustab piirangu EMP lepingu artiklite 31, 36 või 40 tähenduses, kui litsentsitaotlust ei esitata üksnes nišitegevuse eesmärgil?






  a. | Kui eeldada, et selline haldustava moodustab piirangu EMP lepingu tähenduses: kas piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki? |
| --- | --- | --- |

3.

Kas väljakujunenud haldustava, mille kohaselt üksikisikud või ettevõtjad ei saa omada rohkem kui 20–25 % finantsasutuste aktsiatest, välja arvatud juhul, kui seadusega on lubatud finantsgrupi moodustamine või kui finantsasutus tegeleb üksnes nn nišitegevusega, moodustab piirangu EMP lepingu artiklite 31, 36 või 40 tähenduses, kui litsentsitaotlust ei esitata üksnes nišitegevuse eesmärgil?

a.

Kui eeldada, et selline haldustava moodustab piirangu EMP lepingu tähenduses: kas piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki?

| b. | Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on asjakohane EMP õiguse tähenduses? |
| --- | --- |

b.

Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on asjakohane EMP õiguse tähenduses?

| c. | Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on vajalik EMP õiguse tähenduses? |
| --- | --- |

c.

Kui eeldada, et piirang järgib õiguspärast avalikku eesmärki: kas selline piirang on vajalik EMP õiguse tähenduses?

---

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 90/8 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 90/8

---

KOHTU OTSUS,

26. juuli 2016,

kohtuasjas E-28/15

Yankuba Jabbi vs. Norra valitsus, keda esindab sisserändeküsimuste apellatsiooninõukogu

(Direktiiv 2004/38/EÜ – Elamisõigus – Kolmandate riikide kodanike tuletatud õigused)

(2017/C 90/09)

Kohtuasjas E-28/15, Yankuba Jabbi vs. Norra valitsus, keda esindab sisserändeküsimuste apellatsiooninõukogu, on Oslo ringkonnakohus (Oslo tingrett) esitanud kohtule EFTA riikide vahel järelevalveameti ja kohtu asutamise kohta sõlmitud lepingu artikli 34 alusel TAOTLUSE, mis käsitleb direktiivi 2004/38/EÜ (mis käsitleb Euroopa Liidu kodanike ja nende pereliikmete õigust liikuda ja elada vabalt liikmesriikide territooriumil) artikli 7 lõike 1 punkti b tõlgendamist koostoimes artikli 7 lõikega 2. Kohus koosseisus esimees Carl Baudenbacher, kohtunik Per Christiansen ja ettekandev kohtunik Páll Hreinsson tegi 26. juulil 2016 järgmise resolutiivosaga otsuse.

Olukorras, kus EMP kodanik on direktiivi 2004/38/EÜ artikli 7 lõike 1 punkti b ja artikli 7 lõike 2 kohaselt alustanud kolmanda riigi kodanikuga perekonnaelu või seda tugevdanud ajal, kui ta tegelikult elas EMP riigis, mille kodanik ta ei ole, kohaldatakse kõnealuse direktiivi sätteid analoogia alusel juhul, kui nimetatud EMP kodanik pöördub koos pereliikmega tagasi päritoluriiki.

---

MUUD AKTID

Euroopa Komisjon

| 23.3.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 90/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 90/9

---

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (põllumajandustoodete ja toidu kvaliteedikavade kohta) artikli 50 lõike 2 punkti a kohase taotluse avaldamine

(2017/C 90/10)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1151/2012 (1) artiklile 51.

KOONDDOKUMENT

„KINTOA“

ELi nr: PDO-FR-02165 – 31.8.2016

KPN ( X ) KGT ( )

1.   Nimetus(ed)

„Kintoa“

2.   Liikmesriik või kolmas riik

Prantsusmaa

3.   Põllumajandustoote või toidu kirjeldus

3.1.   Toote liik

Klass 1.1. Värske liha (ja rups)

3.2.   Punktis 1 esitatud nimetusele vastava toote kirjeldus

Sealiha „Kintoa“ saadakse Baskimaa musta-valgekirju tõugu (Pie noir du pays Basque) sigadelt (kastreeritud isasloomad ja emasloomad, kes ei ole imetanud). Sead tapetakse 12–24 kuu vanuselt. Rümba külmkaal on vähemalt 100 kg. Kamarata seljapeki paksus neljanda ja viienda selgroolüli vahel on vähemalt 25 mm.

Liha turustatakse rümbana, poolrümbana ja jaotustükkidena. Päritolunimetuse võib anda vaid värskele lihale, mida ei ole töödeldud muul viisil kui tükeldamine. Külmutatud või sügavkülmutatud liha on välistatud.

Sealihal „Kintoa“ on järgmised omadused: sügavpunane värv (abatüki värvus jaapani värviskaala kohaselt on 4–6), rasva värv valgest roosani, marmorjas tekstuur, suur lihastevahelise rasva osakaal (kaelatüki lamedal küljel vähemalt 6 %), vähene veekadu küpsetamisel (mahlane maitse), pehme ja õrn tekstuur pärast küpsetamist, intensiivne maitse, püsiv järelmaitse.

3.3.   Sööt (üksnes loomse päritoluga toodete puhul) ja tooraine (üksnes töödeldud toodete puhul)

Sead võivad terve elu jooksul süüa vaid mittetransgeenseid taimi, kõrvalsaadusi ja lisasööta. Transgeensete kultuuride kasvatamine on keelatud kõikidel põllumajandusettevõtte aladel, kus kasvatatakse loomi, kellest valmistatakse päritolunimetusega liha „Kintoa“.

Imetamise ajal, kõige rohkem kaheksa nädala vanuseni, ei tohi sööda koguhulk (brutokaal) põrsa kohta ületada 5 kg. Töödeldud loomsed valgud ei ole lubatud.

Võõrutusjärgselt on lubatud vaid järgmised taimsed toorained:

| — | nisu, mais, oder, rukis, tritikale, sorgo, kaer ja neist valmistatud sööt; |
| --- | --- |

—

nisu, mais, oder, rukis, tritikale, sorgo, kaer ja neist valmistatud sööt;

| — | herned, põldoad, lupiin, vikk, lina ja neist valmistatud sööt; |
| --- | --- |

—

herned, põldoad, lupiin, vikk, lina ja neist valmistatud sööt;

| — | soja-, päevalille- ja rapsikoogid ning -õli; |
| --- | --- |

—

soja-, päevalille- ja rapsikoogid ning -õli;

| — | suhkruroo- ja peedimelass; |
| --- | --- |

—

suhkruroo- ja peedimelass;

| — | lutsern, peedipulp. |
| --- | --- |

—

lutsern, peedipulp.

Vadakuga söötmine on lubatud, v.a kahe kuu jooksul enne tapmist. Vadak pärineb geograafilisest piirkonnast.

Karja sööt pärineb peamiselt määratletud geograafilisest piirkonnast. Mõned söödaained ei saa pärineda geograafilisest piirkonnast selle väga mägise topograafia tõttu, mis on intensiivpõllumajanduseks ja kultuuride kasvatamiseks vähesobiv.

Arvestades, et iga siga tarbib sünnist tapmiseni hinnanguliselt 848 kg kuivsööta, võib geograafilisest piirkonnast pärit sööda osakaaluks hinnata vähemalt 69,5 %.

Võõrutusjärgselt ja kolme kuu vanuseni sisaldab sööt vähemalt 20 % (kuivainena) geograafilisest piirkonnast pärit teravilja ning sööda koguhulk (brutokaal) põrsa kohta ei tohi ületada 60 kg.

Alates kolme kuu vanusest koosneb sööt vähemalt 70 % (kuivainena) ulatuses geograafilisest piirkonnast pärit toorainest ning sööt koosneb vähemalt 60 % (kuivainena) ulatuses teraviljast ja sellest valmistatud söödast. Kolme kuni kaheksa kuu vanuse sea puhul on sööda päevane maksimumkogus 3,2 kg, hiljem 2,7 kg.

3.4.   Täpsustage tootmise erietapid, mis peavad toimuma määratletud geograafilises piirkonnas

Sead sünnivad, neid kasvatatakse ja nad tapetakse geograafilises piirkonnas.

3.5.   Sellise toote viilutamise, riivimise, pakendamise jm erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

—

3.6.   Sellise toote märgistamise erieeskirjad, millele registreeritud nimetus viitab

Sõltumata sealiha märgistamise suhtes kohaldatavatest eeskirjadest hõlmab päritolunimetusega „Kintoa“ toodete märgistus järgmisi elemente:

| — | tapakuupäev; |
| --- | --- |

—

tapakuupäev;

| — | päritolunimetus „Kintoa“ tähtedega, mille suurus on vähemalt võrdne märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusega; |
| --- | --- |

—

päritolunimetus „Kintoa“ tähtedega, mille suurus on vähemalt võrdne märgisel olevate kõige suuremate tähemärkide suurusega;

| — | taotlejate rühma värviline logo „Kintoa“, mis koosneb nimest „Kintoa“, mille kohal on Navarra kuningate kroon ja baski tõugu sea pea kujutis. |
| --- | --- |

—

taotlejate rühma värviline logo „Kintoa“, mis koosneb nimest „Kintoa“, mille kohal on Navarra kuningate kroon ja baski tõugu sea pea kujutis.

4.   Geograafilise piirkonna täpne määratlus

Geograafilise piirkonna hulka kuuluvad järgmised kantonid, kommuunid või nende osad.

| — | Terviklikult hõlmatud kommuunid:






  — | Landes’i departemang: Hastingues, Oeyregave, Sorde-L’Abbaye. |
| --- | --- | --- |

—

Terviklikult hõlmatud kommuunid:

—

Landes’i departemang: Hastingues, Oeyregave, Sorde-L’Abbaye.

| — | Pyrénées-Atlantiques’i departemang:
  Abitain, Ance, Andrein, Anglet, Angous, Aramits, Araujuzon, Araux, Aren, Arette, Athos-Aspis, Audaux, Auterrive, Autevielle-Saint-Martin-Bideren, Barraute-Camu, Bastanès, Biarritz, Bugnein, Burgaronne, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetbon, Castetnau-Camblong, Charre, Dognen, Escos, Espiute, Esquiule, Féas, Géronce, Gestas, Geüs-d’Oloron, Guinarthe-Parenties, Gurs, Issor, Jasses, Lanne-en-Barétous, L’Hôpital-d’Orion, Laàs, Labastide-Villefranche, Lay-Lamidou, Léren, Lourdios-Ichère, Méritein, Montfort, Moumour, Nabas, Narp, Navarrenx, Oraàs, Orin, Orion, Orriule, Ossenx, Poey-d’Oloron, Préchacq-Josbaig, Préchacq-Navarrenx, Rivehaute, Saint-Dos, Saint-Gladie-Arrive-Munein, Saint-Goin, Saint-Pé-de-Léren, Salies-de-Béarn, Sarrance, Saucède, Sauveterre-de-Béarn, Sus, Susmiou, Tabaille-Usquain, Verdets, Viellenave-de-Navarrenx. |
| --- | --- |

—

Pyrénées-Atlantiques’i departemang:

Abitain, Ance, Andrein, Anglet, Angous, Aramits, Araujuzon, Araux, Aren, Arette, Athos-Aspis, Audaux, Auterrive, Autevielle-Saint-Martin-Bideren, Barraute-Camu, Bastanès, Biarritz, Bugnein, Burgaronne, Carresse-Cassaber, Castagnède, Castetbon, Castetnau-Camblong, Charre, Dognen, Escos, Espiute, Esquiule, Féas, Géronce, Gestas, Geüs-d’Oloron, Guinarthe-Parenties, Gurs, Issor, Jasses, Lanne-en-Barétous, L’Hôpital-d’Orion, Laàs, Labastide-Villefranche, Lay-Lamidou, Léren, Lourdios-Ichère, Méritein, Montfort, Moumour, Nabas, Narp, Navarrenx, Oraàs, Orin, Orion, Orriule, Ossenx, Poey-d’Oloron, Préchacq-Josbaig, Préchacq-Navarrenx, Rivehaute, Saint-Dos, Saint-Gladie-Arrive-Munein, Saint-Goin, Saint-Pé-de-Léren, Salies-de-Béarn, Sarrance, Saucède, Sauveterre-de-Béarn, Sus, Susmiou, Tabaille-Usquain, Verdets, Viellenave-de-Navarrenx.

| — | Järgmiste kantonite kommuunid:
  Baïgura et Mondarrain; Hendaye-Côte Basque-Sud; Montagne Basque (v.a Alçay-Alçabéhéty-Sunharette, Haux, Lacarry-Arhan-Charritte-de-Haut, Larrau, Mendive ja Sainte-Engrâce, osaliselt); Nive-Adour; Pays de Bidache, Amikuze et Ostibarre; Saint-Jean-de-Luz. |
| --- | --- |

—

Järgmiste kantonite kommuunid:

Baïgura et Mondarrain; Hendaye-Côte Basque-Sud; Montagne Basque (v.a Alçay-Alçabéhéty-Sunharette, Haux, Lacarry-Arhan-Charritte-de-Haut, Larrau, Mendive ja Sainte-Engrâce, osaliselt); Nive-Adour; Pays de Bidache, Amikuze et Ostibarre; Saint-Jean-de-Luz.

| — | Osaliselt hõlmatud kommuunid:






  — | Landes’i departemang: Cauneille, Peyrehorade. |
| --- | --- | --- |

—

Osaliselt hõlmatud kommuunid:

—

Landes’i departemang: Cauneille, Peyrehorade.

| — | Pyrénées-Atlantiques’i departemang: Arette, Bayonne, Lanne-en-Barétous, Oloron-Sainte-Marie. |
| --- | --- |

—

Pyrénées-Atlantiques’i departemang: Arette, Bayonne, Lanne-en-Barétous, Oloron-Sainte-Marie.

5.   Seos geograafilise piirkonnaga

Geograafiline piirkond hõlmab Baskimaa Prantsusmaa osa ning mõnesid kantoneid ja/või kommuune idas ja põhjas asuval piirialal. Piirkond asub Püreneede läänekõrgendiku jalamil ja piirneb lõunas Püreneedega. Läänes piirneb ala Atlandi ookeaniga.

Kliimat, mida mõjutavad ookeanilt tulevad vood, iseloomustavad suur sademehulk (1 200 – 2 000 mm/aastas), mis on ühtlaselt jaotunud tervele aastale (puudub kuivaperiood) ning leebe temperatuur isegi talvel. Föönilaadne lõunatuul (baski k. Haïze Hegoa) toob vaheldumisi kõrget kuumust ja kuiva õhku terve aasta jooksul, eriti sügisel ja kevadel, mis vahelduvad niiskemate ja jahedamate perioodidega, mis kaasnevad ookeanitsüklite möödumisega.

Piirkonna keeruline geoloogia, mida mõjutab Püreneede lähedus, selgitab selle erilist reljeefi, mille hulka kuuluvad üksteisele järgnevad massiivid, keskmise kõrgusega (1 000 –2 000 m) ahelikud, muljeltavaldavalt järsud mäed, sügavad orud ja suured nõod. Baskimaa keskosas asuvas Alam-Navarras paiknevad massiivid ja nõod kõrvuti ilma nähtava korrapärata, „klaasikildudena“, samas kui läänes asuvas Labourdis ja idas asuvas Soule’is asuvad ahelike teljed paralleelselt, üldjuhul suunaga läänest itta. Sellisest erilisest geomorfoloogiast tuleneb maastike mitmekesisus, mida iseloomustavad heterogeensed pinnase geomorfoloogilised ja morfoloogilised omadused, mis kujundavad varieeruva maastiku.

Taimkatet iseloomustab hariliku tamme suur levik, kas tamme-kastani- või kõrgemal tamme-pöögimetsadena või Atlandi nõmmedena, kus tammesid ümbritseb muru või rohumaa. Piirkonda iseloomustavad Baskimaa nõmmed, mis katavad nõlvu ja mäetippe suure kõrguseni (1 200 m). Tegu on inimese kujundatud keskkonnaga, mida kohalikud põllumehed on kasutanud aastatuhandeid. Valdava maastiku hulka kuuluvad haritavad põllu- ja rohumaad nõgude põhjas ja kõigis madalates kohtades elupaikade lähedal. Nõlvadel paiknevad kõrvuti rohumaad, nõmmed ja metsad, massiivide ning ahelike tipus nõmmed ja looduslik rohi.

Nimi Kintoa seostub maksuga, mille Navarra kuningad kehtestasid vähemalt XIII sajandil seakasvatajatele, kes rändkarjatasid oma loomi Navarra kuninglikes mägedes ja lasid neil söödaks tuhnida tammetõrusid. Koormise üldlevinud nimi oli viiendikumaks (droit de quinta). Nimi seostub sellega, et Navarra kuningatel oli seega õigus igale viiendale seale. Säilinud dokumentide alusel saab määratleda piirkonnana, kus maks oli levinud, Alam-Navarra ja Baskimaa keskosa Pyrénées-Atlantiques’i departemangus.

Sigade kasvatamiseks sobivad suured taimestikuga kaetud alad aitasid kaasa seakasvatuse suurele levikule orgude elanike seas. Kui orgude elanike endi karjad olid viiendikumaksust vabastatud, siis kõik neile kaugemalt nuumale toodud või selleks ostetud loomad pidid nad deklareerima. Nende kahe ärilise loomakasvatustava kohta on palju ajaloolisi tõendeid, eelkõige Navarra kuninga poolt regulaarselt lähetatud emissaride aruannetes aruandluseks maksustatavate võõraste sigade üle. Sigade tammikutes pidamise perioodil pärinesid rändkarjatatavad võõrad sead eelkõige Béarnist, Gascogne’ist ja Guipuzkoast.

Tänu pikale ajaloole ning majanduslikule ja ühiskondlikule tähtsusele omandas Kintoa sigade kasvatamine erilise tähenduse. Looduslikud tingimused lubasid seakasvatusel jõudsalt areneda, mis omakorda kujundas välja tänaseni tuttava keskkonna ja maastiku.

Liha „Kintoa“ saadakse Baskimaa musta-valgekirjult sealt, mis kuulub vahemerelisse tõugu (kutsutakse ka Ibeeria tõuks). Peal ja tagaosal ning seljalaikudel on nahk ja harjased hallist mustani, ülejäänud kerel valged. Pead iseloomustab sirge koon pika ja liikuva kärsaga („mutipeaga“ siga), jäsemed on pikad ja saledad ning sõrad tugevad. Kasvukiirus on aeglane. Sea vastupidavus on märkimisväärne, kuna ta suudab taluda suuri muutusi ilmastikus ja toidusedelis, samuti koguda küllusliku sööda korral kiiresti rasvavaru.

Sead veedavad vähemalt seitse kuud enne tapmist kindlaksmääratud karjamaal. Nahaalune ja lihastevaheline rasv kujuneb välja just siis. Karjamaal leiavad nad mitmekesist toitu, mis varieerub sõltuvalt karjamaast, hõlmates eelkõige rohtu ja rohttaimi ning mitmekesisemalt või ebaregulaarsemalt kuivanud vilju (tõrud, kastanid jne), putukaid, ussikesi, juuri ja muid taimi.

Liha „Kintoa“ tootmiseks kasvatatavad sead tapetakse suhteliselt vanalt (12–24 kuud vs. 5–6 kuud tööstusliku lihasea puhul) ja ta on oma elu jooksul saanud märkimisväärset lihaskoormust.

Tänu kõrgele müoglobiinisisaldusele on liha sügavpunast värvi ja tekstuuriga, mis puudub tavapäraselt kasvatatud loomade juures.

Liha „Kintoa“ tootmiseks kasvatatav siga on raske ja rasvane. Rümba külmkaal on vähemalt 100 kg. Seljapeki paksus on vähemalt 25 mm ja lihastevahelist rasva on palju.

Liha on õrn, marmorjas, sügavpunast värvi ja intensiivse aroomiga.

Põhjuslik seos

Liha „Kintoa“ tootmiseks sigade kasvatamise süsteem tugineb põhiliselt selle maakeskkonna vääristamisele, mille inimene on sajandite jooksul välja kujundanud. Kohalik põllumajandus on kohanenud väga mäelise topograafiaga, mis on intensiivpõllumajanduseks ja kultuuride kasvatamiseks vähesobiv (välja arvatud kohalikult madalates piirkondades ja tasandikel), luues maastiku, kus vahelduvad metsad, rohumaad ja nõmmed ning kõrgemal Baskimaa nõmmed ja looduslik rohi. Seakasvatus väärindab seda keskkonda, kasutades mitmekesisust selliste karjamaade rajamiseks, kus sead elavad vähemalt seitse kuud.

Geograafilise piirkonna leebes ja niiskes kliimas rohukasv karjamaadel aasta jooksul praktiliselt ei peatu, võimaldades pakkuda sigadele sööta kogu nende väljasoleku ajal. Seda sööta täiendavad Baskimaale omaste puude (harilik tamm, kastan, pöök) alt leitavad viljad.

Baskimaa musta-valgekirjut tõugu siga on kohanenud eluks selle maastiku karjamaadel ja tal on selleks sobivad füüsilised omadused: liikuvus ja maalähedus, mis võimaldab karjamaade rohtu väga hästi ära kasutada. Karjamaalt pärit sööda osakaal varieerub aastaajast sõltuvalt, kuid moodustab sea nuumamisetapis ligikaudu 50 % tema päevasest söödakogusest.

Rohukamar võimaldab muu hulgas sigadele (ja nõuab neilt) regulaarset füüsilist koormust, mis arendab välja tihkema ja suurema müoglobiinisisaldusega (ja seega punasemad) lihased.

Vähemalt üheaastase kasvatusperioodiga kujunevad välja rasked ja rasvased rümbad, millel on palju lihastevahelist rasva, mis annab lihale aroomi ja õrnuse. Sea kasvamine karjamaal ja aktiivne liikumine ning klorofüllirikaste taimede söömine põhjendavad liha sügavpunast värvi ja selle organoleptilisi omadusi, mis on seotud liikuvale seale iseloomulike lihaskiudude liigiga.

Viide tootespetsifikaadi avaldamisele

(viitemääruse artikli 6 lõike 1 teine lõik)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-2bfd574b-c6d1-4ebd-9877-68f0e53d0554/telechargement

---

(1)  ELT L 343, 14.12.2012, lk 1.

---