# Uradni list L 137/2021

| | ISSN 1977-0804 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 137 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Letnik 6422. april 2021 |

ISSN 1977-0804

Uradni list

Evropske unije

L 137

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Letnik 6422. april 2021

---

| Vsebina | | II   Nezakonodajni akti | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/654 z dne 18. decembra 2020 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije in enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije (
  1
  ) | 1 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/655 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003 o nekaterih posebnih omejitvah gospodarskih in finančnih odnosov z Irakom | 10 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/656 z dne 21. aprila 2021 o vpisu imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Slovenska potica (ZTP)) | 12 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/657 z dne 21. aprila 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Caşcaval de Săveni (ZGO)) | 14 |
| | * | Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/658 z dne 21. aprila 2021 o dovoljenju za eterično olje iz Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001) kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  ) | 16 |

Vsebina

II   Nezakonodajni akti

Stran

UREDBE

*

Delegirana uredba Komisije (EU) 2021/654 z dne 18. decembra 2020 o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije in enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije (
  1
  )

1

1

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/655 z dne 21. aprila 2021 o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003 o nekaterih posebnih omejitvah gospodarskih in finančnih odnosov z Irakom

10

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/656 z dne 21. aprila 2021 o vpisu imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (Slovenska potica (ZTP))

12

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/657 z dne 21. aprila 2021 o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb (Caşcaval de Săveni (ZGO))

14

*

Izvedbena uredba Komisije (EU) 2021/658 z dne 21. aprila 2021 o dovoljenju za eterično olje iz Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001) kot krmni dodatek za vse živalske vrste (
  1
  )

Origanum vulgare

hirtum

1

16

| | | Popravki |
| --- | --- | --- |
| | * | Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/896 z dne 8. junija 2016 o izdaji dovoljenja za železove natrijeve tartrate kot krmni dodatek za vse živalske vrste ( UL L 152, 9.6.2016 ) | 20 |

Popravki

*

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/896 z dne 8. junija 2016 o izdaji dovoljenja za železove natrijeve tartrate kot krmni dodatek za vse živalske vrste ( UL L 152, 9.6.2016 )

( UL L 152, 9.6.2016 )

20

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP. |

---

(1)   Besedilo velja za EGP.

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

II Nezakonodajni akti

UREDBE

| 22.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/1

---

DELEGIRANA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/654

z dne 18. decembra 2020

o dopolnitvi Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z določitvijo enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije in enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Direktive (EU) 2018/1972 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. decembra 2018 o Evropskem zakoniku o elektronskih komunikacijah (1) in zlasti člena 75(1) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V skladu s členom 75(1) Direktive (EU) 2018/1972 mora Komisija z delegiranim aktom določiti enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev na ravni Unije za mobilne storitve in enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev na ravni Unije za fiksne storitve, da se zmanjša regulativno breme pri doslednem obravnavanju težav na področju konkurence v zvezi z veleprodajnim zaključevanjem govornih klicev po vsej Uniji. Načela, merila in parametri, ki bi jih morala Komisija upoštevati pri sprejemanju delegiranega akta, so določeni v Prilogi III k navedeni direktivi. |
| --- | --- |

(1)

V skladu s členom 75(1) Direktive (EU) 2018/1972 mora Komisija z delegiranim aktom določiti enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev na ravni Unije za mobilne storitve in enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev na ravni Unije za fiksne storitve, da se zmanjša regulativno breme pri doslednem obravnavanju težav na področju konkurence v zvezi z veleprodajnim zaključevanjem govornih klicev po vsej Uniji. Načela, merila in parametri, ki bi jih morala Komisija upoštevati pri sprejemanju delegiranega akta, so določeni v Prilogi III k navedeni direktivi.

| (2) | Ta uredba ne posega v pooblastila nacionalnih regulativnih organov za opredelitev upoštevnih trgov glede na nacionalne razmere, izvedbo preizkusa s tremi merili in naložitev popravnih ukrepov, ki niso cenovni nadzor, v skladu s členom 64(3) ter členoma 67 in 68 Zakonika. Zato začetek veljavnosti te uredbe ne bo vplival na necenovne obveznosti, ki jih nacionalni regulativni organi trenutno nalagajo operaterjem s pomembno tržno močjo v zvezi s storitvami zaključevanja klicev v fiksnih ali mobilnih omrežjih, in bodo zato ostale veljavne, dokler ne bodo pregledane v skladu s pravili Unije in nacionalnimi pravili. |
| --- | --- |

(2)

Ta uredba ne posega v pooblastila nacionalnih regulativnih organov za opredelitev upoštevnih trgov glede na nacionalne razmere, izvedbo preizkusa s tremi merili in naložitev popravnih ukrepov, ki niso cenovni nadzor, v skladu s členom 64(3) ter členoma 67 in 68 Zakonika. Zato začetek veljavnosti te uredbe ne bo vplival na necenovne obveznosti, ki jih nacionalni regulativni organi trenutno nalagajo operaterjem s pomembno tržno močjo v zvezi s storitvami zaključevanja klicev v fiksnih ali mobilnih omrežjih, in bodo zato ostale veljavne, dokler ne bodo pregledane v skladu s pravili Unije in nacionalnimi pravili.

| (3) | Regulativna praksa kaže, da ima številka, na kateri so zaključeni klici v mobilnih ali fiksnih omrežjih, ključno vlogo pri zamenljivosti povpraševanja in konkurenčni dinamiki pri zaključevanju govornih klicev, zato je glavni element, ki ustvarja monopol za zaključevanje klicev, kar upravičuje potrebo po ureditvi. Zato bi moralo biti glavno merilo za opredelitev storitev zaključevanja klicev številsko območje, tj. ali je klic v primeru zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih opravljen na mobilno številko, v primeru zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih pa na druge vrste številk, kot so geografske številke in nekatere negeografske številke. |
| --- | --- |

(3)

Regulativna praksa kaže, da ima številka, na kateri so zaključeni klici v mobilnih ali fiksnih omrežjih, ključno vlogo pri zamenljivosti povpraševanja in konkurenčni dinamiki pri zaključevanju govornih klicev, zato je glavni element, ki ustvarja monopol za zaključevanje klicev, kar upravičuje potrebo po ureditvi. Zato bi moralo biti glavno merilo za opredelitev storitev zaključevanja klicev številsko območje, tj. ali je klic v primeru zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih opravljen na mobilno številko, v primeru zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih pa na druge vrste številk, kot so geografske številke in nekatere negeografske številke.

| (4) | Storitve zaključevanja klicev bi morale vključevati storitve, ki jih ponudnik zaključevanja klicev zagotavlja s katero koli tehnologijo, ki se uporablja za zaključevanje govornih klicev, na primer v omrežju 2G, 3G, 4G ali 5G in/ali prek brezžičnega omrežja ali kateri koli vrsti fiksnega omrežja, ne glede na izvor klica. |
| --- | --- |

(4)

Storitve zaključevanja klicev bi morale vključevati storitve, ki jih ponudnik zaključevanja klicev zagotavlja s katero koli tehnologijo, ki se uporablja za zaključevanje govornih klicev, na primer v omrežju 2G, 3G, 4G ali 5G in/ali prek brezžičnega omrežja ali kateri koli vrsti fiksnega omrežja, ne glede na izvor klica.

| (5) | Vsaka storitev zaključevanja klicev v mobilnem ali fiksnem omrežju vključuje medomrežno povezovanje operaterja, ki zaključuje klice, z vsaj enim omrežjem, ki ni njegovo lastno. Za ponudnike storitev zaključevanja govornih klicev bi se zato morali šteti ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev, ki imajo tehnični nadzor ter zakonito pravico do uporabe klicane številke in usmerjanja klica prejemniku. |
| --- | --- |

(5)

Vsaka storitev zaključevanja klicev v mobilnem ali fiksnem omrežju vključuje medomrežno povezovanje operaterja, ki zaključuje klice, z vsaj enim omrežjem, ki ni njegovo lastno. Za ponudnike storitev zaključevanja govornih klicev bi se zato morali šteti ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev, ki imajo tehnični nadzor ter zakonito pravico do uporabe klicane številke in usmerjanja klica prejemniku.

| (6) | Storitev zaključevanja klicev bi morala izključevati pripadajoče naprave, ki jih lahko nekateri operaterji ali nekatere države članice zahtevajo za zagotavljanje storitev zaključevanja klicev. Vendar so priključki za medomrežno povezovanje, ki so trenutno regulirani v številnih državah članicah, bistveni elementi storitev zaključevanja klicev za vsakega operaterja, saj je pri povečanem prometu potrebna večja zmogljivost za medomrežno povezovanje, zato bi jih bilo treba vključiti v opredelitev storitve zaključevanja klicev. Ponudnik storitev zaključevanja govornih klicev za celotno storitev zaključevanja klica uporabniku na svojem omrežju ne bi smel zaračunavati nobenih drugih stroškov razen ustreznih cen, določenih s to uredbo. |
| --- | --- |

(6)

Storitev zaključevanja klicev bi morala izključevati pripadajoče naprave, ki jih lahko nekateri operaterji ali nekatere države članice zahtevajo za zagotavljanje storitev zaključevanja klicev. Vendar so priključki za medomrežno povezovanje, ki so trenutno regulirani v številnih državah članicah, bistveni elementi storitev zaključevanja klicev za vsakega operaterja, saj je pri povečanem prometu potrebna večja zmogljivost za medomrežno povezovanje, zato bi jih bilo treba vključiti v opredelitev storitve zaključevanja klicev. Ponudnik storitev zaključevanja govornih klicev za celotno storitev zaključevanja klica uporabniku na svojem omrežju ne bi smel zaračunavati nobenih drugih stroškov razen ustreznih cen, določenih s to uredbo.

| (7) | Storitve zaključevanja govornih klicev za klice na nekatere negeografske številke, kot so številke, ki se uporabljajo za premijske storitve, storitve brezplačnih klicev in storitve deljenih stroškov (znane tudi kot „storitve z dodano vrednostjo“), se ne štejejo kot „tradicionalne“ storitve zaključevanja klicev, kadar ima operater, ki zaključi klic, monopol. Ponudniki takih storitev imajo določeno pogajalsko moč in se lahko pogajajo o ceni zaključevanja klicev v okviru sporazuma o delitvi prihodkov. Zato se ponudniki zaključevanja klicev pri določanju cen za zaključevanje klicev na te negeografske številke v nasprotju z zaključevanjem klicev na geografske ali mobilne številke srečujejo z nekaterimi omejitvami. Zaključevanje klicev na take številke bi bilo zato treba izvzeti s področja uporabe te uredbe. Številska območja, značilna za komunikacije stroj-stroj, se večinoma ne uporabljajo za zagotavljanje medosebnih komunikacij, saj gre pri tem za podatkovni in ne za govorni promet, zato ne bi smela biti vključena na področje uporabe te uredbe, ki je omejeno na govorno komunikacijo. |
| --- | --- |

(7)

Storitve zaključevanja govornih klicev za klice na nekatere negeografske številke, kot so številke, ki se uporabljajo za premijske storitve, storitve brezplačnih klicev in storitve deljenih stroškov (znane tudi kot „storitve z dodano vrednostjo“), se ne štejejo kot „tradicionalne“ storitve zaključevanja klicev, kadar ima operater, ki zaključi klic, monopol. Ponudniki takih storitev imajo določeno pogajalsko moč in se lahko pogajajo o ceni zaključevanja klicev v okviru sporazuma o delitvi prihodkov. Zato se ponudniki zaključevanja klicev pri določanju cen za zaključevanje klicev na te negeografske številke v nasprotju z zaključevanjem klicev na geografske ali mobilne številke srečujejo z nekaterimi omejitvami. Zaključevanje klicev na take številke bi bilo zato treba izvzeti s področja uporabe te uredbe. Številska območja, značilna za komunikacije stroj-stroj, se večinoma ne uporabljajo za zagotavljanje medosebnih komunikacij, saj gre pri tem za podatkovni in ne za govorni promet, zato ne bi smela biti vključena na področje uporabe te uredbe, ki je omejeno na govorno komunikacijo.

| (8) | Storitve zaključevanja govornih klicev za klice na druge vrste negeografskih številk, kot so številke, ki se uporabljajo za fiksne nomadske storitve in dostop do služb za pomoč v sili, kažejo značilnosti monopola na področju zaključevanja klicev in se zagotavljajo prek fiksne infrastrukture. Zato bi jih bilo treba vključiti na področje uporabe te uredbe in jih obravnavati kot storitve zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih. |
| --- | --- |

(8)

Storitve zaključevanja govornih klicev za klice na druge vrste negeografskih številk, kot so številke, ki se uporabljajo za fiksne nomadske storitve in dostop do služb za pomoč v sili, kažejo značilnosti monopola na področju zaključevanja klicev in se zagotavljajo prek fiksne infrastrukture. Zato bi jih bilo treba vključiti na področje uporabe te uredbe in jih obravnavati kot storitve zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih.

| (9) | Nekaterih glasovnih storitev, ki jih zagotavljajo operaterji, ni mogoče opredeliti kot izključno mobilnih ali izključno fiksnih storitev, temveč so hibridne storitve. Primer takih hibridnih storitev so storitve v okviru „domačega območja“, pri katerih se klici prek mobilnega omrežja običajno opravljajo na fiksno številko. V skladu z opredelitvijo storitev zaključevanja govornih klicev, pri kateri je odločilno merilo klicana številka, bi bilo treba take hibridne storitve obravnavati kot storitve zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih oziroma fiksnih omrežjih glede na klicano številko. |
| --- | --- |

(9)

Nekaterih glasovnih storitev, ki jih zagotavljajo operaterji, ni mogoče opredeliti kot izključno mobilnih ali izključno fiksnih storitev, temveč so hibridne storitve. Primer takih hibridnih storitev so storitve v okviru „domačega območja“, pri katerih se klici prek mobilnega omrežja običajno opravljajo na fiksno številko. V skladu z opredelitvijo storitev zaključevanja govornih klicev, pri kateri je odločilno merilo klicana številka, bi bilo treba take hibridne storitve obravnavati kot storitve zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih oziroma fiksnih omrežjih glede na klicano številko.

| (10) | Regulirane cene storitev zaključevanja govornih klicev bi se morale uporabljati za klice, opravljene s številk in zaključene na številkah, vključenih v nacionalne načrte oštevilčenja, ki ustrezajo kodam držav po standardu E.164 za geografska območja, ki pripadajo ozemlju Unije (številke Unije). Številke tretjih držav so vse številke, ki niso številke Unije. Vključitev klicev s številk tretjih držav na številko Unije, če operaterji iz tretjih držav zaračunavajo cene zaključevanja klicev, ki so višje od enotnih najvišjih cen zaključevanja govornih klicev na ravni Unije, ali kadar take cene zaključevanja govornih klicev niso regulirane v skladu s stroškovno učinkovitimi načeli, ki so enakovredna načelom iz člena 75 in Priloge III k Zakoniku, bi lahko ogrozila cilje te uredbe, zlasti cilje zagotavljanja povezovanja notranjega trga. |
| --- | --- |

(10)

Regulirane cene storitev zaključevanja govornih klicev bi se morale uporabljati za klice, opravljene s številk in zaključene na številkah, vključenih v nacionalne načrte oštevilčenja, ki ustrezajo kodam držav po standardu E.164 za geografska območja, ki pripadajo ozemlju Unije (številke Unije). Številke tretjih držav so vse številke, ki niso številke Unije. Vključitev klicev s številk tretjih držav na številko Unije, če operaterji iz tretjih držav zaračunavajo cene zaključevanja klicev, ki so višje od enotnih najvišjih cen zaključevanja govornih klicev na ravni Unije, ali kadar take cene zaključevanja govornih klicev niso regulirane v skladu s stroškovno učinkovitimi načeli, ki so enakovredna načelom iz člena 75 in Priloge III k Zakoniku, bi lahko ogrozila cilje te uredbe, zlasti cilje zagotavljanja povezovanja notranjega trga.

| (11) | Kombinacija nizkih reguliranih cen zaključevanja klicev s številk tretjih držav na številke Unije ter visokih in stroškovno neučinkovitih cen zaključevanja klicev na številke tretjih držav bi verjetno povzročila višje cene zaključevanja klicev s številk Unije na številke tretjih držav, kar bi negativno vplivalo na maloprodajne tarife v Uniji in stroškovno strukturo operaterjev Unije. Različne stopnje izpostavljenosti operaterjev Unije klicem, ki jih zaključijo taki operaterji iz tretjih držav in ki zaračunavajo visoke in stroškovno neučinkovite cene zaključevanja klicev, bi povzročile neravnovesja v stroškovni strukturi operaterjev Unije zaradi dejavnikov, na katere operaterji sami nimajo vpliva. To bi verjetno preprečilo pojav vseevropskih maloprodajnih ponudb, ki vključujejo klice na številke nekaterih tretjih držav, zaradi višjih cen zaključevanja klicev v navedene države, kar bi lahko negativno vplivalo na potrošnike in zlasti podjetja v Uniji. Poleg tega bi to izkrivilo konkurenco, saj bi nesimetrični učinek izpostavljenosti visokim cenam zaključevanja klicev na številke tretje države povzročil različne konkurenčne pogoje, s katerimi bi se soočali različni operaterji Unije, kar bi na koncu tudi izkrivilo naložbeno sposobnost in spodbude po vsej Uniji (naložbe v operaterje in s strani operaterjev). Vsi ti učinki bi bili očitno v nasprotju s cilji te uredbe, ki so spodbujanje povezovanja enotnega trga z odpravo izkrivljanj med operaterji zaradi cen zaključevanja klicev, ki so precej višje od stroškov. |
| --- | --- |

(11)

Kombinacija nizkih reguliranih cen zaključevanja klicev s številk tretjih držav na številke Unije ter visokih in stroškovno neučinkovitih cen zaključevanja klicev na številke tretjih držav bi verjetno povzročila višje cene zaključevanja klicev s številk Unije na številke tretjih držav, kar bi negativno vplivalo na maloprodajne tarife v Uniji in stroškovno strukturo operaterjev Unije. Različne stopnje izpostavljenosti operaterjev Unije klicem, ki jih zaključijo taki operaterji iz tretjih držav in ki zaračunavajo visoke in stroškovno neučinkovite cene zaključevanja klicev, bi povzročile neravnovesja v stroškovni strukturi operaterjev Unije zaradi dejavnikov, na katere operaterji sami nimajo vpliva. To bi verjetno preprečilo pojav vseevropskih maloprodajnih ponudb, ki vključujejo klice na številke nekaterih tretjih držav, zaradi višjih cen zaključevanja klicev v navedene države, kar bi lahko negativno vplivalo na potrošnike in zlasti podjetja v Uniji. Poleg tega bi to izkrivilo konkurenco, saj bi nesimetrični učinek izpostavljenosti visokim cenam zaključevanja klicev na številke tretje države povzročil različne konkurenčne pogoje, s katerimi bi se soočali različni operaterji Unije, kar bi na koncu tudi izkrivilo naložbeno sposobnost in spodbude po vsej Uniji (naložbe v operaterje in s strani operaterjev). Vsi ti učinki bi bili očitno v nasprotju s cilji te uredbe, ki so spodbujanje povezovanja enotnega trga z odpravo izkrivljanj med operaterji zaradi cen zaključevanja klicev, ki so precej višje od stroškov.

| (12) | Za uporabo enotnih najvišjih cen zaključevanja govornih klicev na ravni Unije na odprt, pregleden in nediskriminatoren način ter za omejitev izključitve klicev s številk tretjih držav, na to, kar je nujno potrebno za zagotovitev doseganja ciljev notranjega trga in sorazmernosti, bi se morale cene, določene s to uredbo, uporabljati za klice s številk tretjih držav na številke Unije, če so cene zaključevanja klicev, ki jih ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev iz tretjih držav uporabljajo za klice s številk Unije, na enaki ravni kot najvišje cene zaključevanja govornih klicev, določene s to uredbo, ali nižje od njih. V prehodnem obdobju za cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih leta 2021 in med postopnim zniževanjem cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih (od leta 2021 do leta 2023) bodo ustrezne najvišje cene zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, ki bodo sprožile ta mehanizem, cene, določene v odstavkih 2 do 5 člena 4 Uredbe. Ustrezne najvišje cene zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih, ki bodo sprožile ta mehanizem v letu 2021, bodo cene, določene v členu 5(2) Delegirane uredbe. Ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev v Uniji bi morali te cene uporabljati na podlagi cen, ki jih uporabljajo ali predlagajo ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev v tretjih državah. |
| --- | --- |

(12)

Za uporabo enotnih najvišjih cen zaključevanja govornih klicev na ravni Unije na odprt, pregleden in nediskriminatoren način ter za omejitev izključitve klicev s številk tretjih držav, na to, kar je nujno potrebno za zagotovitev doseganja ciljev notranjega trga in sorazmernosti, bi se morale cene, določene s to uredbo, uporabljati za klice s številk tretjih držav na številke Unije, če so cene zaključevanja klicev, ki jih ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev iz tretjih držav uporabljajo za klice s številk Unije, na enaki ravni kot najvišje cene zaključevanja govornih klicev, določene s to uredbo, ali nižje od njih. V prehodnem obdobju za cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih leta 2021 in med postopnim zniževanjem cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih (od leta 2021 do leta 2023) bodo ustrezne najvišje cene zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, ki bodo sprožile ta mehanizem, cene, določene v odstavkih 2 do 5 člena 4 Uredbe. Ustrezne najvišje cene zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih, ki bodo sprožile ta mehanizem v letu 2021, bodo cene, določene v členu 5(2) Delegirane uredbe. Ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev v Uniji bi morali te cene uporabljati na podlagi cen, ki jih uporabljajo ali predlagajo ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev v tretjih državah.

| (13) | Glede na to, da ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev iz Unije morda ne morejo vedno poznati ravni cene zaključevanja klicev, ki jo uporabljajo operaterji iz tretjih držav, bi morali ti običajno zagotoviti preverljive informacije, ki dokazujejo višino ponujene cene zaključevanja klicev. Kadar ponudniki prenosa (ali drugi posredniki) storitve zaključevanja klicev naprej prodajajo operaterjem Unije, bi bila cena zaključevanja klicev, ki jo uporabljajo ali ponujajo navedeni ponudniki prenosa, merodajna za določitev, ali je ta cena enaka najvišjim cenam zaključevanja govornih klicev, določenim v tej uredbi, oziroma nižja od njih. |
| --- | --- |

(13)

Glede na to, da ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev iz Unije morda ne morejo vedno poznati ravni cene zaključevanja klicev, ki jo uporabljajo operaterji iz tretjih držav, bi morali ti običajno zagotoviti preverljive informacije, ki dokazujejo višino ponujene cene zaključevanja klicev. Kadar ponudniki prenosa (ali drugi posredniki) storitve zaključevanja klicev naprej prodajajo operaterjem Unije, bi bila cena zaključevanja klicev, ki jo uporabljajo ali ponujajo navedeni ponudniki prenosa, merodajna za določitev, ali je ta cena enaka najvišjim cenam zaključevanja govornih klicev, določenim v tej uredbi, oziroma nižja od njih.

| (14) | Kadar operaterji iz tretjih držav zaračunavajo cene zaključevanja klicev s številk Unije na številke tretjih držav, ki so višje od cen zaključevanja klicev na ravni Unije, bi se morale cene, določene v tej uredbi, uporabljati tudi za klice s številk tretjih držav na številke Unije, če Komisija na podlagi informacij, ki so ji jih predložile take tretje države, ugotovi, da regulacija cen zaključevanja klicev v teh državah temelji na načelih, enakovrednih načelom iz člena 75 Direktive (EU) 2018/1972 in Priloge III k navedeni direktivi. Seznam tretjih držav, ki izpolnjujejo take zahteve, bi bilo treba naknadno vključiti v to uredbo in ga ustrezno posodabljati. |
| --- | --- |

(14)

Kadar operaterji iz tretjih držav zaračunavajo cene zaključevanja klicev s številk Unije na številke tretjih držav, ki so višje od cen zaključevanja klicev na ravni Unije, bi se morale cene, določene v tej uredbi, uporabljati tudi za klice s številk tretjih držav na številke Unije, če Komisija na podlagi informacij, ki so ji jih predložile take tretje države, ugotovi, da regulacija cen zaključevanja klicev v teh državah temelji na načelih, enakovrednih načelom iz člena 75 Direktive (EU) 2018/1972 in Priloge III k navedeni direktivi. Seznam tretjih držav, ki izpolnjujejo take zahteve, bi bilo treba naknadno vključiti v to uredbo in ga ustrezno posodabljati.

| (15) | Ker bi bilo od izvora klica odvisno, ali se cene zaključevanja klicev na ravni Unije uporabljajo ali ne, je bistveno, da lahko operaterji Unije opredelijo državo izvora kličočega. V ta namen se lahko operaterji zanesejo na kodo države v identifikaciji klicne linije. Da se zagotovi pravilna uporaba te uredbe, bi morali operaterji Unije prejeti veljavno identifikacijo klicne linije, dodeljeno za vsak dohodni klic. Zato operaterji Unije ne bi bili zavezani uporabi cen zaključevanja klicev na ravni Unije, če identifikacija klicne linije manjka, je neveljavna ali goljufiva. |
| --- | --- |

(15)

Ker bi bilo od izvora klica odvisno, ali se cene zaključevanja klicev na ravni Unije uporabljajo ali ne, je bistveno, da lahko operaterji Unije opredelijo državo izvora kličočega. V ta namen se lahko operaterji zanesejo na kodo države v identifikaciji klicne linije. Da se zagotovi pravilna uporaba te uredbe, bi morali operaterji Unije prejeti veljavno identifikacijo klicne linije, dodeljeno za vsak dohodni klic. Zato operaterji Unije ne bi bili zavezani uporabi cen zaključevanja klicev na ravni Unije, če identifikacija klicne linije manjka, je neveljavna ali goljufiva.

| (16) | Da bi ocenili dejanske stroške zaključevanja govornega klica v hipotetičnem mobilnem ali fiksnem omrežju v Uniji v skladu z načeli iz člena 75(1) Direktive (EU) 2018/1972 in Priloge III k navedeni direktivi, sta bila oblikovana dva stroškovna modela za zaključevanje klicev v mobilnih oziroma fiksnih omrežjih ob upoštevanju stroškov v vsaki državi članici. |
| --- | --- |

(16)

Da bi ocenili dejanske stroške zaključevanja govornega klica v hipotetičnem mobilnem ali fiksnem omrežju v Uniji v skladu z načeli iz člena 75(1) Direktive (EU) 2018/1972 in Priloge III k navedeni direktivi, sta bila oblikovana dva stroškovna modela za zaključevanje klicev v mobilnih oziroma fiksnih omrežjih ob upoštevanju stroškov v vsaki državi članici.

| (17) | Na podlagi povratnih informacij o stroških v vsaki državi članici, prejetih med postopkom posvetovanja, sta bila dokončana stroškovna modela za mobilno in fiksno omrežje. V skladu s Prilogo III k Direktivi (EU) 2018/1972 so bile s stroškovnima modeloma določene cene na podlagi povračila stroškov, ki jih ima učinkovit operater. Zato cene temeljijo le na prirastnih stroških zagotavljanja veleprodajne storitve zaključevanja govornih klicev, torej samo na tistih stroških, povezanih s prometom, ki bi se jim bilo brez veleprodajne storitve zaključevanja govornih klicev mogoče izogniti. |
| --- | --- |

(17)

Na podlagi povratnih informacij o stroških v vsaki državi članici, prejetih med postopkom posvetovanja, sta bila dokončana stroškovna modela za mobilno in fiksno omrežje. V skladu s Prilogo III k Direktivi (EU) 2018/1972 so bile s stroškovnima modeloma določene cene na podlagi povračila stroškov, ki jih ima učinkovit operater. Zato cene temeljijo le na prirastnih stroških zagotavljanja veleprodajne storitve zaključevanja govornih klicev, torej samo na tistih stroških, povezanih s prometom, ki bi se jim bilo brez veleprodajne storitve zaključevanja govornih klicev mogoče izogniti.

| (18) | Enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih in fiksnih omrežjih na ravni Unije so bile določene glede na dejanske stroške v državi z najvišjimi stroški v skladu z naročenima stroškovnima modeloma, s čimer se je zagotovilo spoštovanje načela povračila stroškov po vsej Uniji, nato pa je bil dodan manjši varnostni pribitek, da bi se upoštevale morebitne netočnosti v stroškovnih modelih. |
| --- | --- |

(18)

Enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih in fiksnih omrežjih na ravni Unije so bile določene glede na dejanske stroške v državi z najvišjimi stroški v skladu z naročenima stroškovnima modeloma, s čimer se je zagotovilo spoštovanje načela povračila stroškov po vsej Uniji, nato pa je bil dodan manjši varnostni pribitek, da bi se upoštevale morebitne netočnosti v stroškovnih modelih.

| (19) | Enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev na ravni Unije, določene s to uredbo, bi se morale začeti uporabljati dva meseca po začetku veljavnosti Uredbe, da bi imeli operaterji dovolj časa za prilagoditev svojih informacijskih sistemov, sistemov izdajanja računov in računovodskih sistemov ter potrebne spremembe v sporazumih o medomrežnem povezovanju. |
| --- | --- |

(19)

Enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev na ravni Unije, določene s to uredbo, bi se morale začeti uporabljati dva meseca po začetku veljavnosti Uredbe, da bi imeli operaterji dovolj časa za prilagoditev svojih informacijskih sistemov, sistemov izdajanja računov in računovodskih sistemov ter potrebne spremembe v sporazumih o medomrežnem povezovanju.

| (20) | Kadar so trenutne povprečne cene zaključevanja govornih klicev v Uniji znatno višje od cen, ki bodo uvedene v prihodnosti, tj. stroškovno učinkovitih enotnih najvišjih cen zaključevanja govornih klicev na ravni Unije, določenih v tej uredbi, bi bilo treba uporabiti postopno zniževanje cene, ki je običajna regulatorska praksa. V takih primerih bi moralo biti postopno zniževanje cene učinkovito orodje za olajšanje uporabe nižjih cen v skladu z načelom sorazmernosti. |
| --- | --- |

(20)

Kadar so trenutne povprečne cene zaključevanja govornih klicev v Uniji znatno višje od cen, ki bodo uvedene v prihodnosti, tj. stroškovno učinkovitih enotnih najvišjih cen zaključevanja govornih klicev na ravni Unije, določenih v tej uredbi, bi bilo treba uporabiti postopno zniževanje cene, ki je običajna regulatorska praksa. V takih primerih bi moralo biti postopno zniževanje cene učinkovito orodje za olajšanje uporabe nižjih cen v skladu z načelom sorazmernosti.

| (21) | Glede na trenutno povprečje cen zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih v državah članicah bi bilo treba zasnovati postopno zniževanje do enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije. Da bi dosegli ravnovesje med hitrim izvajanjem in potrebo po preprečevanju znatnih motenj za operaterje, bi se moralo postopno zniževanje cene začeti na ravni blizu trenutnega povprečja cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, nato pa bi se morale cene v triletnem obdobju vsako leto znižati, dokler ne bi bila leta 2024 dosežena enotna najvišja cena zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije. |
| --- | --- |

(21)

Glede na trenutno povprečje cen zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih v državah članicah bi bilo treba zasnovati postopno zniževanje do enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije. Da bi dosegli ravnovesje med hitrim izvajanjem in potrebo po preprečevanju znatnih motenj za operaterje, bi se moralo postopno zniževanje cene začeti na ravni blizu trenutnega povprečja cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, nato pa bi se morale cene v triletnem obdobju vsako leto znižati, dokler ne bi bila leta 2024 dosežena enotna najvišja cena zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije.

| (22) | Zato ta uredba določa triletno postopno zniževanje cene do stroškovno učinkovite enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije v letu 2024. Prehodno obdobje ne bi smelo biti potrebno za ponudnike v državah članicah, kjer so za leto 2021 uporabljene cene, višje od enotnih najvišjih cen zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije, saj je postopno zniževanje cene namenjeno blažitvi učinka uvedbe enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije. |
| --- | --- |

(22)

Zato ta uredba določa triletno postopno zniževanje cene do stroškovno učinkovite enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije v letu 2024. Prehodno obdobje ne bi smelo biti potrebno za ponudnike v državah članicah, kjer so za leto 2021 uporabljene cene, višje od enotnih najvišjih cen zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije, saj je postopno zniževanje cene namenjeno blažitvi učinka uvedbe enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije.

| (23) | V nekaterih državah članicah so trenutne regulirane najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih nižje od cen zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih, določenih za leta 2021, 2022 in 2023 na podlagi postopnega zniževanja cene, in so blizu enotne najvišje cene zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije. Da bi se izognili morebitnemu zvišanju maloprodajnih cen v navedenih državah članicah zaradi začasnega zvišanja reguliranih cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, bi bilo treba omogočiti, da se trenutne regulirane cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih v navedenih državah članicah še naprej uporabljajo do leta, v katerem je najvišja cena zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, določena s to uredbo za navedeno leto, enaka trenutnim cenam zaključevanja klicev v navedenih državah članicah za navedeno leto ali nižja od njih. |
| --- | --- |

(23)

V nekaterih državah članicah so trenutne regulirane najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih nižje od cen zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih, določenih za leta 2021, 2022 in 2023 na podlagi postopnega zniževanja cene, in so blizu enotne najvišje cene zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije. Da bi se izognili morebitnemu zvišanju maloprodajnih cen v navedenih državah članicah zaradi začasnega zvišanja reguliranih cen zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, bi bilo treba omogočiti, da se trenutne regulirane cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih v navedenih državah članicah še naprej uporabljajo do leta, v katerem je najvišja cena zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, določena s to uredbo za navedeno leto, enaka trenutnim cenam zaključevanja klicev v navedenih državah članicah za navedeno leto ali nižja od njih.

| (24) | Ker je razlika med povprečjem trenutnih cen zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih in enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije, določena v tej uredbi, manjša od razlike v cenah zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, naj v primeru zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih postopno zniževanje ne bi bilo potrebno. Vendar bi morala biti odobritev prehodnega obdobja nekaterim državam članicam primerna za zagotovitev nemotenega prehoda na enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije in preprečevanje nepotrebnih zamud pri njeni uporabi. |
| --- | --- |

(24)

Ker je razlika med povprečjem trenutnih cen zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih in enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije, določena v tej uredbi, manjša od razlike v cenah zaključevanja klicev v mobilnih omrežjih, naj v primeru zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih postopno zniževanje ne bi bilo potrebno. Vendar bi morala biti odobritev prehodnega obdobja nekaterim državam članicam primerna za zagotovitev nemotenega prehoda na enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije in preprečevanje nepotrebnih zamud pri njeni uporabi.

| (25) | Na podlagi trenutnih ravni cen zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih v nekaterih državah članicah in ravni enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije, določene v tej uredbi, se lahko nekaterim državam članicam upravičeno odobri prehodno obdobje. Prehodno obdobje bi se moralo začeti z datumom začetka uporabe te uredbe in izteči 31. decembra 2021. V prehodnem obdobju se lahko v zadevnih državah članicah uporabljajo posebne cene, ki se razlikujejo od enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije. |
| --- | --- |

(25)

Na podlagi trenutnih ravni cen zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih v nekaterih državah članicah in ravni enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije, določene v tej uredbi, se lahko nekaterim državam članicam upravičeno odobri prehodno obdobje. Prehodno obdobje bi se moralo začeti z datumom začetka uporabe te uredbe in izteči 31. decembra 2021. V prehodnem obdobju se lahko v zadevnih državah članicah uporabljajo posebne cene, ki se razlikujejo od enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije.

| (26) | V državah članicah, v katerih so trenutne cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih znatno višje od enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije, je upravičena odobritev prehodnega obdobja, da se omogoči postopna prilagoditev navedenih cen. V vseh državah članicah razen v dveh, kjer trenutne cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih presegajo 0,0875 EUR centa (enotna najvišja cena zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije plus 25 %), bi morala biti najvišja cena zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih v letu 2021 enaka trenutnim cenam, znižanim za 20 %. Poljski in Finski, ki do zdaj še nista upoštevali načel iz Priporočila Komisije 2009/396/ES (2) in imata trenutno zelo visoke cene zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih, 20-odstotno znižanje ne bi zadostovalo za dosego enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije. Zato bi morala biti cena v teh državah članicah v prehodnem obdobju enaka ceni v državi članici z najvišjo ceno v prehodnem obdobju, pri čemer sta navedeni državi članici izvzeti. Za preostale države članice, v katerih so trenutne cene zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih nižje od enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije ali v katerih bi se z 20-odstotnim znižanjem te cene znižale na enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije ali pod njo, prehodno obdobje ne bi smelo biti vzpostavljeno. |
| --- | --- |

(26)

V državah članicah, v katerih so trenutne cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih znatno višje od enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije, je upravičena odobritev prehodnega obdobja, da se omogoči postopna prilagoditev navedenih cen. V vseh državah članicah razen v dveh, kjer trenutne cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih presegajo 0,0875 EUR centa (enotna najvišja cena zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije plus 25 %), bi morala biti najvišja cena zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih v letu 2021 enaka trenutnim cenam, znižanim za 20 %. Poljski in Finski, ki do zdaj še nista upoštevali načel iz Priporočila Komisije 2009/396/ES (2) in imata trenutno zelo visoke cene zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih, 20-odstotno znižanje ne bi zadostovalo za dosego enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije. Zato bi morala biti cena v teh državah članicah v prehodnem obdobju enaka ceni v državi članici z najvišjo ceno v prehodnem obdobju, pri čemer sta navedeni državi članici izvzeti. Za preostale države članice, v katerih so trenutne cene zaključevanja klicev v fiksnih omrežjih nižje od enotne najvišje cene zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije ali v katerih bi se z 20-odstotnim znižanjem te cene znižale na enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije ali pod njo, prehodno obdobje ne bi smelo biti vzpostavljeno.

| (27) | V skladu s členom 75(1) Direktive (EU) 2018/1972 je bilo opravljeno posvetovanje z Organom evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, ki je mnenje podal 15. oktobra 2020 – |
| --- | --- |

(27)

V skladu s členom 75(1) Direktive (EU) 2018/1972 je bilo opravljeno posvetovanje z Organom evropskih regulatorjev za elektronske komunikacije, ki je mnenje podal 15. oktobra 2020 –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

1.   Ta uredba določa enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije in enotno najvišjo ceno zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije, ki jo zaračunajo ponudniki veleprodajnih storitev zaključevanja govornih klicev za zagotavljanje storitev zaključevanja govornih klicev v mobilnih in fiksnih omrežjih.

2.   Ta uredba ne posega v pooblastila nacionalnih regulativnih organov na podlagi člena 64(3) ter členov 67 in 68 Direktive (EU) 2018/1972.

3.   Člena 4 in 5 se uporabljata za klice s številk Unije na številke Unije.

4.   Člena 4 in 5 se uporabljata tudi za klice s številk tretjih držav na številke Unije, če je izpolnjen eden od naslednjih dveh pogojev:

| (a) | kadar ponudnik storitev zaključevanja govornih klicev v tretji državi za klice s številk Unije uporabi cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih ali fiksnih omrežjih, ki so enake najvišjim cenam zaključevanja klicev v mobilnih ali fiksnih omrežjih iz člena 4 oziroma 5 ali nižje od njih, za vsako leto in vsako državo članico na podlagi cen, ki jih ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev v tretjih državah uporabljajo ali predlagajo ponudnikom storitev zaključevanja govornih klicev v Uniji, ali |
| --- | --- |

(a)

kadar ponudnik storitev zaključevanja govornih klicev v tretji državi za klice s številk Unije uporabi cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih ali fiksnih omrežjih, ki so enake najvišjim cenam zaključevanja klicev v mobilnih ali fiksnih omrežjih iz člena 4 oziroma 5 ali nižje od njih, za vsako leto in vsako državo članico na podlagi cen, ki jih ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev v tretjih državah uporabljajo ali predlagajo ponudnikom storitev zaključevanja govornih klicev v Uniji, ali

| (b) | kadar:






  (i) | Komisija na podlagi informacij, ki jih zagotovi tretja država, določi, da so cene zaključevanja govornih klicev s številk Unije na številke navedene tretje države regulirane v skladu z načeli, ki so enakovredna načelom iz člena 75 Direktive (EU) 2018/1972 in Priloge III k navedeni direktivi, ter |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar:

(i)

Komisija na podlagi informacij, ki jih zagotovi tretja država, določi, da so cene zaključevanja govornih klicev s številk Unije na številke navedene tretje države regulirane v skladu z načeli, ki so enakovredna načelom iz člena 75 Direktive (EU) 2018/1972 in Priloge III k navedeni direktivi, ter

| (ii) | je navedena tretja država uvrščena na seznam iz Priloge k tej uredbi. |
| --- | --- |

(ii)

je navedena tretja država uvrščena na seznam iz Priloge k tej uredbi.

5.   Člena 4 in 5 se razumeta kot tarife na minuto (brez DDV) in se zaračunavajo na podlagi sekundnega intervala.

Člen 2

1.   V tej uredbi se uporabljajo naslednje opredelitve pojmov:

| (a) | „storitev zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih“ pomeni veleprodajno storitev, ki je potrebna za zaključevanje klicev na mobilne številke, ki so javno dodeljeni številski viri, in sicer številke iz nacionalnih načrtov oštevilčenja, ki jih zagotavljajo operaterji z možnostjo nadzora zaključevanja klicev in določanja cen zaključevanja klicev na take številke, če obstaja medomrežna povezava z vsaj enim omrežjem, ne glede na uporabljeno tehnologijo, vključno s priključki za medomrežne povezave; |
| --- | --- |

(a)

„storitev zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih“ pomeni veleprodajno storitev, ki je potrebna za zaključevanje klicev na mobilne številke, ki so javno dodeljeni številski viri, in sicer številke iz nacionalnih načrtov oštevilčenja, ki jih zagotavljajo operaterji z možnostjo nadzora zaključevanja klicev in določanja cen zaključevanja klicev na take številke, če obstaja medomrežna povezava z vsaj enim omrežjem, ne glede na uporabljeno tehnologijo, vključno s priključki za medomrežne povezave;

| (b) | „storitev zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih“ pomeni veleprodajno storitev, ki je potrebna za zaključevanje klicev na geografske in negeografske številke, ki se uporabljajo za fiksne nomadske storitve in dostop do služb za pomoč v sili ter so javno dodeljeni številski viri, in sicer številke iz nacionalnih načrtov oštevilčenja, ki jih zagotavljajo operaterji z možnostjo nadzora zaključevanja klicev in določanja cen zaključevanja klicev na take številke, če obstaja medomrežna povezava z vsaj enim omrežjem, ne glede na uporabljeno tehnologijo, vključno s priključki za medomrežne povezave; |
| --- | --- |

(b)

„storitev zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih“ pomeni veleprodajno storitev, ki je potrebna za zaključevanje klicev na geografske in negeografske številke, ki se uporabljajo za fiksne nomadske storitve in dostop do služb za pomoč v sili ter so javno dodeljeni številski viri, in sicer številke iz nacionalnih načrtov oštevilčenja, ki jih zagotavljajo operaterji z možnostjo nadzora zaključevanja klicev in določanja cen zaključevanja klicev na take številke, če obstaja medomrežna povezava z vsaj enim omrežjem, ne glede na uporabljeno tehnologijo, vključno s priključki za medomrežne povezave;

| (c) | „številka Unije“ pomeni številko iz nacionalnih načrtov oštevilčenja, ki ustreza kodam držav po standardu E.164 za geografska območja, ki pripadajo ozemlju Unije. |
| --- | --- |

(c)

„številka Unije“ pomeni številko iz nacionalnih načrtov oštevilčenja, ki ustreza kodam držav po standardu E.164 za geografska območja, ki pripadajo ozemlju Unije.

Člen 3

1.   Ponudnik storitev zaključevanja govornih klicev v mobilnih ali fiksnih omrežjih končnemu uporabniku v lastnem omrežju za storitev zaključevanja klica ne zaračunava cene, višje od ustrezne najvišje cene zaključevanja govornih klicev, kot je določena v členih 4 in 5.

2.   Če so cene zaključevanja govornih klicev trenutno določene v valuti, ki ni euro, se najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih in fiksnih omrežjih iz člena 4(1), (2), (4) in (5) ter člena 5(1) pretvorijo v nacionalno valuto z uporabo povprečja referenčnih menjalnih tečajev, ki jih je Evropska centralna banka 1. januarja, 1. februarja in 1. marca 2021 objavila v Uradnem listu Evropske unije.

3.   Najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih in fiksnih omrežjih, izražene v valutah, ki niso euro, se na letni ravni revidirajo in posodobijo do 1. januarja vsako leto, pri čemer se uporabi najnovejše povprečje referenčnih menjalnih tečajev, ki jih Evropska centralna banka 1. septembra, 1. oktobra in 1. novembra objavila v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

1.   Enotna najvišja cena zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih na ravni Unije znaša 0,2 EUR centa na minuto.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih uporabljajo naslednje najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih:

| (a) | od 1. julija 2021 do 31. decembra 2021 v državah članicah, ki niso navedene v odstavku 3: 0,7 EUR centa na minuto; |
| --- | --- |

(a)

od 1. julija 2021 do 31. decembra 2021 v državah članicah, ki niso navedene v odstavku 3: 0,7 EUR centa na minuto;

| (b) | od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2022 v državah članicah, ki niso navedene v odstavku 4: 0,55 EUR centa na minuto; |
| --- | --- |

(b)

od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2022 v državah članicah, ki niso navedene v odstavku 4: 0,55 EUR centa na minuto;

| (c) | od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2023 v državah članicah, ki niso navedene v odstavku 5: 0,4 EUR centa na minuto. |
| --- | --- |

(c)

od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2023 v državah članicah, ki niso navedene v odstavku 5: 0,4 EUR centa na minuto.

3.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih od 1. julija 2021 do 31. decembra 2021 uporabljajo naslednje najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih v naslednjih državah članicah:

| (a) | 0,045 HRK na minuto na Hrvaškem; |
| --- | --- |

(a)

0,045 HRK na minuto na Hrvaškem;

| (b) | 0,20 EUR centa na minuto na Cipru; |
| --- | --- |

(b)

0,20 EUR centa na minuto na Cipru;

| (c) | 0,0385 DKK na minuto na Danskem; |
| --- | --- |

(c)

0,0385 DKK na minuto na Danskem;

| (d) | 0,622 EUR centa na minuto v Grčiji; |
| --- | --- |

(d)

0,622 EUR centa na minuto v Grčiji;

| (e) | 1,71 HUF na minuto na Madžarskem; |
| --- | --- |

(e)

1,71 HUF na minuto na Madžarskem;

| (f) | 0,43 EUR centa na minuto na Irskem; |
| --- | --- |

(f)

0,43 EUR centa na minuto na Irskem;

| (g) | 0,67 EUR centa na minuto v Italiji; |
| --- | --- |

(g)

0,67 EUR centa na minuto v Italiji;

| (h) | 0,4045 EUR centa na minuto na Malti; |
| --- | --- |

(h)

0,4045 EUR centa na minuto na Malti;

| (i) | 0,581 EUR centa na minuto na Nizozemskem; |
| --- | --- |

(i)

0,581 EUR centa na minuto na Nizozemskem;

| (j) | 0,36 EUR centa na minuto na Portugalskem; |
| --- | --- |

(j)

0,36 EUR centa na minuto na Portugalskem;

| (k) | 0,64 EUR centa na minuto v Španiji; |
| --- | --- |

(k)

0,64 EUR centa na minuto v Španiji;

| (l) | 0,0216 SEK na minuto na Švedskem. |
| --- | --- |

(l)

0,0216 SEK na minuto na Švedskem.

4.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih od 1. januarja 2022 do 31. decembra 2022 uporabljajo naslednje najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih v naslednjih državah članicah:

| (a) | 0,20 EUR centa na minuto na Cipru; |
| --- | --- |

(a)

0,20 EUR centa na minuto na Cipru;

| (b) | 0,52 EUR centa na minuto na Danskem; |
| --- | --- |

(b)

0,52 EUR centa na minuto na Danskem;

| (c) | 0,47 EUR centa na minuto na Madžarskem; |
| --- | --- |

(c)

0,47 EUR centa na minuto na Madžarskem;

| (d) | 0,43 EUR centa na minuto na Irskem; |
| --- | --- |

(d)

0,43 EUR centa na minuto na Irskem;

| (e) | 0,40 EUR centa na minuto na Malti; |
| --- | --- |

(e)

0,40 EUR centa na minuto na Malti;

| (f) | 0,36 EUR centa na minuto na Portugalskem; |
| --- | --- |

(f)

0,36 EUR centa na minuto na Portugalskem;

| (g) | 0,21 EUR centa na minuto na Švedskem. |
| --- | --- |

(g)

0,21 EUR centa na minuto na Švedskem.

5.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih od 1. januarja 2023 do 31. decembra 2023 uporabljajo naslednje najvišje cene zaključevanja govornih klicev v mobilnih omrežjih v naslednjih državah članicah:

| (a) | 0,20 EUR centa na minuto na Cipru; |
| --- | --- |

(a)

0,20 EUR centa na minuto na Cipru;

| (b) | 0,36 EUR centa na minuto na Portugalskem; |
| --- | --- |

(b)

0,36 EUR centa na minuto na Portugalskem;

| (c) | 0,21 EUR centa na minuto na Švedskem. |
| --- | --- |

(c)

0,21 EUR centa na minuto na Švedskem.

Člen 5

1.   Enotna najvišja cena zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih na ravni Unije znaša 0,07 EUR centa na minuto.

2.   Z odstopanjem od odstavka 1 lahko ponudniki storitev zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih od 1. julija 2021 do 31. decembra 2021 uporabljajo naslednje najvišje cene storitev zaključevanja govornih klicev v fiksnih omrežjih v naslednjih državah članicah:

| (a) | 0,089 EUR centa na minuto v Avstriji; |
| --- | --- |

(a)

0,089 EUR centa na minuto v Avstriji;

| (b) | 0,093 EUR centa na minuto v Belgiji; |
| --- | --- |

(b)

0,093 EUR centa na minuto v Belgiji;

| (c) | 0,0057 HRK na minuto na Hrvaškem; |
| --- | --- |

(c)

0,0057 HRK na minuto na Hrvaškem;

| (d) | 0,0264 CZK na minuto na Češkem; |
| --- | --- |

(d)

0,0264 CZK na minuto na Češkem;

| (e) | 0,111 EUR centa na minuto na Finskem; |
| --- | --- |

(e)

0,111 EUR centa na minuto na Finskem;

| (f) | 0,076 EUR centa na minuto v Latviji; |
| --- | --- |

(f)

0,076 EUR centa na minuto v Latviji;

| (g) | 0,072 EUR centa na minuto v Litvi; |
| --- | --- |

(g)

0,072 EUR centa na minuto v Litvi;

| (h) | 0,110 EUR centa na minuto v Luksemburgu; |
| --- | --- |

(h)

0,110 EUR centa na minuto v Luksemburgu;

| (i) | 0,111 EUR centa na minuto na Nizozemskem; |
| --- | --- |

(i)

0,111 EUR centa na minuto na Nizozemskem;

| (j) | 0,005 PLN na minuto na Poljskem; |
| --- | --- |

(j)

0,005 PLN na minuto na Poljskem;

| (k) | 0,078 EUR centa na minuto v Romuniji; |
| --- | --- |

(k)

0,078 EUR centa na minuto v Romuniji;

| (l) | 0,078 EUR centa na minuto na Slovaškem. |
| --- | --- |

(l)

0,078 EUR centa na minuto na Slovaškem.

Člen 6

1.   Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

2.   Uporablja se od 1. julija 2021.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 18. decembra 2020

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 321, 17.12.2018, str. 36.

1

(2)  Priporočilo Komisije 2009/396/ES z dne 7. maja 2009 o regulaciji cen zaključevanja klicev v fiksnih in mobilnih omrežjih v EU (UL L 124, 20.5.2009, str. 67).

2

---

PRILOGA

Seznam tretjih držav v skladu s členom 1(4)(b) te uredbe:

1.

---

| 22.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/10 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/10

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/655

z dne 21. aprila 2021

o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003 o nekaterih posebnih omejitvah gospodarskih in finančnih odnosov z Irakom

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 1210/2003 z dne 7. julija 2003 o nekaterih posebnih omejitvah gospodarskih in finančnih odnosov z Irakom in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 2465/96 (1)ter zlasti člena 11(b) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | V Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1210/2003 so našteta javna telesa, korporacije in agencije ter fizične in pravne osebe, telesa in entitete nekdanje iraške vlade, za katere v skladu z navedeno uredbo velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki so se 22. maja 2003 nahajali zunaj Iraka. |
| --- | --- |

(1)

V Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1210/2003 so našteta javna telesa, korporacije in agencije ter fizične in pravne osebe, telesa in entitete nekdanje iraške vlade, za katere v skladu z navedeno uredbo velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, ki so se 22. maja 2003 nahajali zunaj Iraka.

| (2) | Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 15. aprila 2021 sklenil s seznama oseb in entitet, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, črtati šest entitet. |
| --- | --- |

(2)

Odbor za sankcije Varnostnega sveta Združenih narodov je 15. aprila 2021 sklenil s seznama oseb in entitet, za katere velja zamrznitev sredstev in gospodarskih virov, črtati šest entitet.

| (3) | Prilogo III k Uredbi (ES) št. 1210/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti – |
| --- | --- |

(3)

Prilogo III k Uredbi (ES) št. 1210/2003 bi bilo zato treba ustrezno spremeniti –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Priloga III k Uredbi (ES) št. 1210/2003 se spremeni v skladu s Prilogo k tej uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. aprila 2021

Za Komisijo

v imenu predsednice

generalni direktor

Generalni direktorat za finančno stabilnost,

finančne storitve in unijo kapitalskih trgov

---

(1)  
  UL L 169, 8.7.2003, str. 6.

1

---

PRILOGA

V Prilogi III k Uredbi (ES) št. 1210/2003 se črtajo naslednji vnosi:

| „41. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR BAKERIES AND OVENS (alias GENERAL ESTABLISHMENT OF BAKERIES AND OVENS). Addresses: (a) Al Nidhal Street, near Saddoun Park, P.O. Box 109, Baghdad, Iraq; (b) Milla, Iraq; (c) Basrah, Iraq; (d) Kerbala, Iraq; (e) Diwaniya, Iraq; (f) Najaf, Iraq; (g) Mosul, Iraq; (h) Arbil, Iraq; (i) Kirkuk, Iraq; (j) Nasiriya, Iraq; (j) Samawa, Iraq; (k) Baquba, Iraq; (m) Amara, Iraq; (n) Sulaimaniya, Iraq; (o) Dohuk, Iraq.“, |
| --- | --- |

„41.

GENERAL ESTABLISHMENT FOR BAKERIES AND OVENS (alias GENERAL ESTABLISHMENT OF BAKERIES AND OVENS). Addresses: (a) Al Nidhal Street, near Saddoun Park, P.O. Box 109, Baghdad, Iraq; (b) Milla, Iraq; (c) Basrah, Iraq; (d) Kerbala, Iraq; (e) Diwaniya, Iraq; (f) Najaf, Iraq; (g) Mosul, Iraq; (h) Arbil, Iraq; (i) Kirkuk, Iraq; (j) Nasiriya, Iraq; (j) Samawa, Iraq; (k) Baquba, Iraq; (m) Amara, Iraq; (n) Sulaimaniya, Iraq; (o) Dohuk, Iraq.“,

| „43. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR FLOUR MILLS (alias STATE ENTERPRISE OF FLOUR MILLS). Addresses: (a) P.O. Box 170, entrance to Hurriyah City, Baghdad, Iraq; (b) P.O. Box 17011, entrance of Huriah City, Baghdad, Iraq.“, |
| --- | --- |

„43.

GENERAL ESTABLISHMENT FOR FLOUR MILLS (alias STATE ENTERPRISE OF FLOUR MILLS). Addresses: (a) P.O. Box 170, entrance to Hurriyah City, Baghdad, Iraq; (b) P.O. Box 17011, entrance of Huriah City, Baghdad, Iraq.“,

| „68. | IRAQI STATE EXPORT ORGANISATION. Address: P.O. Box 5670, Sadoon Street, Baghdad, Iraq.“, |
| --- | --- |

„68.

IRAQI STATE EXPORT ORGANISATION. Address: P.O. Box 5670, Sadoon Street, Baghdad, Iraq.“,

| „69. | IRAQI STATE IMPORT ORGANISATION (alias IRAQI STATE ORGANISATION OF IMPORTS). Address: P.O. Box 5642, Al Masbah, Hay Babile Area, 29 Street 16 Building no. 5, Baghdad, Iraq.“, |
| --- | --- |

„69.

IRAQI STATE IMPORT ORGANISATION (alias IRAQI STATE ORGANISATION OF IMPORTS). Address: P.O. Box 5642, Al Masbah, Hay Babile Area, 29 Street 16 Building no. 5, Baghdad, Iraq.“,

| „196. | STATE TRADING ENTERPRISE FOR EQUIPMENT AND HAND TOOLS. Addresses: (a) Khalid Al Bin Al Waleed St., P.O. Box 414, Baghdad, Iraq; (b) Camp Sarah, New Baghdad St., Baghdad, Iraq.“, |
| --- | --- |

„196.

STATE TRADING ENTERPRISE FOR EQUIPMENT AND HAND TOOLS. Addresses: (a) Khalid Al Bin Al Waleed St., P.O. Box 414, Baghdad, Iraq; (b) Camp Sarah, New Baghdad St., Baghdad, Iraq.“,

| „197. | STATE TRADING ENTERPRISE FOR MACHINERY. Address: P.O. Box 2218, Camp Sarah, Baghdad, Iraq.“ |
| --- | --- |

„197.

STATE TRADING ENTERPRISE FOR MACHINERY. Address: P.O. Box 2218, Camp Sarah, Baghdad, Iraq.“

---

| 22.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/12 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/12

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/656

z dne 21. aprila 2021

o vpisu imena v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti („Slovenska potica“ (ZTP))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(3)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevek Slovenije za registracijo imena „Slovenska potica“ kot zajamčene tradicionalne posebnosti (ZTP) je bil v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

Zahtevek Slovenije za registracijo imena „Slovenska potica“ kot zajamčene tradicionalne posebnosti (ZTP) je bil v skladu s členom 50(2)(b) Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Komisija je 29. junija 2020 prejela ugovor in povezani utemeljeni ugovor Avstrije. Komisija je ugovor in utemeljeni ugovor, ki ju je poslala Avstrija, 3. julija 2020 posredovala Sloveniji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 29. junija 2020 prejela ugovor in povezani utemeljeni ugovor Avstrije. Komisija je ugovor in utemeljeni ugovor, ki ju je poslala Avstrija, 3. julija 2020 posredovala Sloveniji.

| (3) | Komisija je proučila ugovor Avstrije in ugotovila, da je dopusten. V ugovoru je navedeno, da se v Avstriji izraz „Potize“/„Putize“ še vedno uporablja za podobne proizvode, narejene v Avstriji, uporaba izraza pa je zakonita in priznana že več generacij. Nadalje je navedeno, da ima proizvodnja „Potize“/„Putize“ v Avstriji velik gospodarski pomen, zlasti za podjetja s sedežem v južni Avstriji, ki jo proizvajajo. Avstrija zato meni, da je treba omejitev uporabe izraza izključno na proizvode s tem imenom, narejene v Sloveniji (v skladu s slovensko tradicijo), zavrniti. Po mnenju Avstrije je vsekakor treba zagotoviti, da proizvodnja „Potize“ ali „Putize“ in uporaba tega izraza, ki se v Avstriji tradicionalno že dolgo uporablja za proizvod, narejen v skladu z avstrijsko tradicijo, ostaneta mogoči. V ugovoru je skratka navedeno, da je ime, predlagano za registracijo, zakonito, splošno znano in gospodarsko pomembno za podobne kmetijske proizvode ali živila v skladu s točko (b) člena 21(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je proučila ugovor Avstrije in ugotovila, da je dopusten. V ugovoru je navedeno, da se v Avstriji izraz „Potize“/„Putize“ še vedno uporablja za podobne proizvode, narejene v Avstriji, uporaba izraza pa je zakonita in priznana že več generacij. Nadalje je navedeno, da ima proizvodnja „Potize“/„Putize“ v Avstriji velik gospodarski pomen, zlasti za podjetja s sedežem v južni Avstriji, ki jo proizvajajo. Avstrija zato meni, da je treba omejitev uporabe izraza izključno na proizvode s tem imenom, narejene v Sloveniji (v skladu s slovensko tradicijo), zavrniti. Po mnenju Avstrije je vsekakor treba zagotoviti, da proizvodnja „Potize“ ali „Putize“ in uporaba tega izraza, ki se v Avstriji tradicionalno že dolgo uporablja za proizvod, narejen v skladu z avstrijsko tradicijo, ostaneta mogoči. V ugovoru je skratka navedeno, da je ime, predlagano za registracijo, zakonito, splošno znano in gospodarsko pomembno za podobne kmetijske proizvode ali živila v skladu s točko (b) člena 21(1) Uredbe (EU) št. 1151/2012.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 28. julija 2020 zainteresirani strani pozvala, naj začneta ustrezna posvetovanja, da bi dosegli dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 28. julija 2020 zainteresirani strani pozvala, naj začneta ustrezna posvetovanja, da bi dosegli dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki.

| (5) | Slovenija in Avstrija sta v predpisanem roku dosegli dogovor, o katerem je bila Komisija obveščena 5. oktobra 2020. |
| --- | --- |

(5)

Slovenija in Avstrija sta v predpisanem roku dosegli dogovor, o katerem je bila Komisija obveščena 5. oktobra 2020.

| (6) | Slovenija in Avstrija sta se strinjali, da uporaba izrazov „Potize“ in „Putize“ ne pomeni nikakršne zlorabe, posnemanja ali navajanja imena „Slovenska potica“ kot zajamčene tradicionalne posebnosti (ZTP). |
| --- | --- |

(6)

Slovenija in Avstrija sta se strinjali, da uporaba izrazov „Potize“ in „Putize“ ne pomeni nikakršne zlorabe, posnemanja ali navajanja imena „Slovenska potica“ kot zajamčene tradicionalne posebnosti (ZTP).

| (7) | Poleg tega sta se strinjali, da so ime „Slovenska potica“ na eni strani ter izraza „Potize“ in „Putize“ na drugi strani zakoniti. Slovenija je potrdila, da registracija imena „Slovenska potica“ kot zajamčene tradicionalne posebnosti (ZTP) ne bi posegala v pravico avstrijskih proizvajalcev do uporabe izrazov „Potize“ in „Putize“. Vendar naj avstrijski proizvajalci na embalaži ne bi uporabljali nobenih elementov, ki bi se nanašali na Slovenijo, npr. zastav, barv itd. |
| --- | --- |

(7)

Poleg tega sta se strinjali, da so ime „Slovenska potica“ na eni strani ter izraza „Potize“ in „Putize“ na drugi strani zakoniti. Slovenija je potrdila, da registracija imena „Slovenska potica“ kot zajamčene tradicionalne posebnosti (ZTP) ne bi posegala v pravico avstrijskih proizvajalcev do uporabe izrazov „Potize“ in „Putize“. Vendar naj avstrijski proizvajalci na embalaži ne bi uporabljali nobenih elementov, ki bi se nanašali na Slovenijo, npr. zastav, barv itd.

| (8) | Iz dogovora je mogoče sklepati, da je Slovenija priznala pravico avstrijskih proizvajalcev do nadaljnje uporabe izrazov „Potize“ in „Putize“ in da potemtakem ne namerava zaščiti izraza „potica“, ki je del sestavljenega imena „Slovenska potica“, za katerega se zahteva zaščita. Zato bi moralo biti ime „Slovenska potica“ zaščiteno kot celota, za izraz „potica“ pa bi bilo treba še naprej dovoliti uporabo na ozemlju Unije za proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda „Slovenska potica“, če se spoštujejo načela in pravila, ki se uporabljajo v pravnem redu Unije. |
| --- | --- |

(8)

Iz dogovora je mogoče sklepati, da je Slovenija priznala pravico avstrijskih proizvajalcev do nadaljnje uporabe izrazov „Potize“ in „Putize“ in da potemtakem ne namerava zaščiti izraza „potica“, ki je del sestavljenega imena „Slovenska potica“, za katerega se zahteva zaščita. Zato bi moralo biti ime „Slovenska potica“ zaščiteno kot celota, za izraz „potica“ pa bi bilo treba še naprej dovoliti uporabo na ozemlju Unije za proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda „Slovenska potica“, če se spoštujejo načela in pravila, ki se uporabljajo v pravnem redu Unije.

| (9) | Glede na dogovor med Slovenijo in Avstrijo specifikacije proizvoda, objavljene v skladu s členom 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, ni treba spreminjati. |
| --- | --- |

(9)

Glede na dogovor med Slovenijo in Avstrijo specifikacije proizvoda, objavljene v skladu s členom 50(2) Uredbe (EU) št. 1151/2012, ni treba spreminjati.

| (10) | Zato bi bilo treba ime „Slovenska potica“ vpisati v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (ZTP) – |
| --- | --- |

(10)

Zato bi bilo treba ime „Slovenska potica“ vpisati v register zajamčenih tradicionalnih posebnosti (ZTP) –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Slovenska potica“ (ZTP) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod iz skupine 2.3 Kruh, fino pecivo, slaščice, keksi in drugi pekovski izdelki iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Izraz „potica“ se lahko na ozemlju Unije še naprej uporablja za proizvode, ki niso v skladu s specifikacijo proizvoda „Slovenska potica“, če se spoštujejo načela in pravila, ki se uporabljajo v pravnem redu Unije.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. aprila 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 110, 2.4.2020, str. 12.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 22.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/14 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/14

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/657

z dne 21. aprila 2021

o vpisu imena v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb („Caşcaval de Săveni“ (ZGO))

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (1) ter zlasti člena 52(3)(a) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Zahtevek Romunije za registracijo imena „Caşcaval de Săveni“ kot zaščitene geografske označbe (ZGO) je bil v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2). |
| --- | --- |

(1)

Zahtevek Romunije za registracijo imena „Caşcaval de Săveni“ kot zaščitene geografske označbe (ZGO) je bil v skladu s členom 50(2)(a) Uredbe (EU) št. 1151/2012 objavljen v Uradnem listu Evropske unije (2).

| (2) | Komisija je 30. marca 2020 prejela ugovor in povezani utemeljeni ugovor Bolgarije. Komisija je ugovor in utemeljeni ugovor, ki ju je poslala Bolgarija, 2. aprila 2020 posredovala Romuniji. |
| --- | --- |

(2)

Komisija je 30. marca 2020 prejela ugovor in povezani utemeljeni ugovor Bolgarije. Komisija je ugovor in utemeljeni ugovor, ki ju je poslala Bolgarija, 2. aprila 2020 posredovala Romuniji.

| (3) | Komisija je proučila ugovor Bolgarije in ugotovila, da je dopusten. Beseda „кашкавал“, ki je bila v ugovoru Bolgarije predstavljena s transkripcijama „kashkaval“ oziroma „kaschaval“, je enakozvočna imenu „caşcaval“, ki je del sestavljenega imena „Caşcaval de Săveni“. Izraz „кашкавал“ se v Bolgariji uporablja kot ime za osnovne mlečne proizvode, ki se tam proizvajajo in tržijo v komercialnem obsegu. V ugovoru je bilo navedeno, da bi registracija predlaganega imena ogrozila obstoj imena „кашкавал“ ali blagovnih znamk, ki vključujejo izraz „кашкавал“, ter obstoj proizvodov, ki so bili zakonito na bolgarskem trgu že najmanj pet let pred datumom objave zahtevka za registracijo imena „Caşcaval de Săveni“. |
| --- | --- |

(3)

Komisija je proučila ugovor Bolgarije in ugotovila, da je dopusten. Beseda „кашкавал“, ki je bila v ugovoru Bolgarije predstavljena s transkripcijama „kashkaval“ oziroma „kaschaval“, je enakozvočna imenu „caşcaval“, ki je del sestavljenega imena „Caşcaval de Săveni“. Izraz „кашкавал“ se v Bolgariji uporablja kot ime za osnovne mlečne proizvode, ki se tam proizvajajo in tržijo v komercialnem obsegu. V ugovoru je bilo navedeno, da bi registracija predlaganega imena ogrozila obstoj imena „кашкавал“ ali blagovnih znamk, ki vključujejo izraz „кашкавал“, ter obstoj proizvodov, ki so bili zakonito na bolgarskem trgu že najmanj pet let pred datumom objave zahtevka za registracijo imena „Caşcaval de Săveni“.

| (4) | Komisija je z dopisom z dne 28. maja 2020 zainteresirani strani pozvala, naj začneta ustrezna posvetovanja, da bi dosegli dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki. |
| --- | --- |

(4)

Komisija je z dopisom z dne 28. maja 2020 zainteresirani strani pozvala, naj začneta ustrezna posvetovanja, da bi dosegli dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki.

| (5) | Romunija in Bolgarija sta v predpisanem roku dosegli dogovor, o katerem je Romunija 28. avgusta 2020 obvestila Komisijo. |
| --- | --- |

(5)

Romunija in Bolgarija sta v predpisanem roku dosegli dogovor, o katerem je Romunija 28. avgusta 2020 obvestila Komisijo.

| (6) | Romunija in Bolgarija sta sklenili, da vpis imena „Caşcaval de Săveni“ v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb ne bi smel škodovati prihodnjim zahtevkom Bolgarije za registracijo sestavljenih imen, ki vključujejo izraz „кашкавал“, v okviru shem kakovosti EU. |
| --- | --- |

(6)

Romunija in Bolgarija sta sklenili, da vpis imena „Caşcaval de Săveni“ v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb ne bi smel škodovati prihodnjim zahtevkom Bolgarije za registracijo sestavljenih imen, ki vključujejo izraz „кашкавал“, v okviru shem kakovosti EU.

| (7) | Ker je dogovor med Romunijo in Bolgarijo v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zakonodajo EU, bi bilo treba upoštevati njegovo vsebino. |
| --- | --- |

(7)

Ker je dogovor med Romunijo in Bolgarijo v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zakonodajo EU, bi bilo treba upoštevati njegovo vsebino.

| (8) | Komisija je 8. aprila 2020 prejela ugovor in povezani utemeljeni ugovor Grčije. Komisija je ugovor 16. aprila 2020 posredovala Romuniji. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je 8. aprila 2020 prejela ugovor in povezani utemeljeni ugovor Grčije. Komisija je ugovor 16. aprila 2020 posredovala Romuniji.

| (9) | Komisija je proučila ugovor Grčije in ugotovila, da je dopusten. V ugovoru je navedeno, da bi registracija predlaganega imena ogrozila obstoj popolnoma ali delno identičnega imena ali blagovne znamke ali obstoj proizvodov, ki so bili zakonito na grškem trgu že najmanj pet let pred datumom objave zahtevka za registracijo imena „Caşcaval de Săveni“. |
| --- | --- |

(9)

Komisija je proučila ugovor Grčije in ugotovila, da je dopusten. V ugovoru je navedeno, da bi registracija predlaganega imena ogrozila obstoj popolnoma ali delno identičnega imena ali blagovne znamke ali obstoj proizvodov, ki so bili zakonito na grškem trgu že najmanj pet let pred datumom objave zahtevka za registracijo imena „Caşcaval de Săveni“.

| (10) | Komisija je z dopisom z dne 2. junija 2020 zainteresirani strani pozvala, naj začneta ustrezna posvetovanja, da bi dosegli dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki. |
| --- | --- |

(10)

Komisija je z dopisom z dne 2. junija 2020 zainteresirani strani pozvala, naj začneta ustrezna posvetovanja, da bi dosegli dogovor v skladu s svojimi notranjimi postopki.

| (11) | Romunija je 28. avgusta 2020 v skladu z zadnjim pododstavkom člena 51(3) Uredbe (EU) št. 1151/2012 predložila zahtevek za podaljšanje roka za posvetovanja z Grčijo v postopku ugovora v zvezi z navedenim zahtevkom, kar je Komisija odobrila. |
| --- | --- |

(11)

Romunija je 28. avgusta 2020 v skladu z zadnjim pododstavkom člena 51(3) Uredbe (EU) št. 1151/2012 predložila zahtevek za podaljšanje roka za posvetovanja z Grčijo v postopku ugovora v zvezi z navedenim zahtevkom, kar je Komisija odobrila.

| (12) | Romunija in Grčija sta v podaljšanem roku dosegli dogovor, o katerem je Romunija 27. novembra 2020 obvestila Komisijo. |
| --- | --- |

(12)

Romunija in Grčija sta v podaljšanem roku dosegli dogovor, o katerem je Romunija 27. novembra 2020 obvestila Komisijo.

| (13) | Romunija in Grčija sta se strinjali, da zaščita označbe „Caşcaval de Săveni“ ne bi smela zajemati samo imena „caşcaval“, pač pa sestavljeno ime „Caşcaval de Săveni“ kot celoto. Poleg tega sta sklenili, da bi morala uredba, ki v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb vpisuje ime „Caşcaval de Săveni“, pojasniti področje nadaljnje uporabe izraza „caşcaval“. |
| --- | --- |

(13)

Romunija in Grčija sta se strinjali, da zaščita označbe „Caşcaval de Săveni“ ne bi smela zajemati samo imena „caşcaval“, pač pa sestavljeno ime „Caşcaval de Săveni“ kot celoto. Poleg tega sta sklenili, da bi morala uredba, ki v register zaščitenih označb porekla in zaščitenih geografskih označb vpisuje ime „Caşcaval de Săveni“, pojasniti področje nadaljnje uporabe izraza „caşcaval“.

| (14) | Ker je dogovor med Romunijo in Grčijo v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zakonodajo EU, bi bilo treba upoštevati njegovo vsebino. |
| --- | --- |

(14)

Ker je dogovor med Romunijo in Grčijo v skladu z določbami Uredbe (EU) št. 1151/2012 in zakonodajo EU, bi bilo treba upoštevati njegovo vsebino.

| (15) | Zato bi moralo biti ime „Caşcaval de Săveni“ (ZGO) zaščiteno kot celota, izraz „caşcaval“ pa se lahko še naprej uporablja pri označevanju ali predstavitvah na ozemlju Unije, če se spoštujejo načela in pravila, ki se uporabljajo v pravnem redu Unije – |
| --- | --- |

(15)

Zato bi moralo biti ime „Caşcaval de Săveni“ (ZGO) zaščiteno kot celota, izraz „caşcaval“ pa se lahko še naprej uporablja pri označevanju ali predstavitvah na ozemlju Unije, če se spoštujejo načela in pravila, ki se uporabljajo v pravnem redu Unije –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Ime „Caşcaval de Săveni“ (ZGO) se registrira.

Ime iz prvega odstavka opredeljuje proizvod iz skupine 1.3 Siri iz Priloge XI k Izvedbeni uredbi Komisije (EU) št. 668/2014 (3).

Člen 2

Izraz „caşcaval“ se lahko še naprej uporablja pri označevanju ali predstavitvah na ozemlju Unije, če se spoštujejo načela in pravila, ki se uporabljajo v pravnem redu Unije.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. aprila 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 343, 14.12.2012, str. 1.

1

(2)  
  UL C 15, 16.1.2020, str. 5.

2

(3)  Izvedbena uredba Komisije (EU) št. 668/2014 z dne 13. junija 2014 o pravilih za uporabo Uredbe (EU) št. 1151/2012 Evropskega parlamenta in Sveta o shemah kakovosti kmetijskih proizvodov in živil (UL L 179, 19.6.2014, str. 36).

3

---

| 22.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/16 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/16

---

IZVEDBENA UREDBA KOMISIJE (EU) 2021/658

z dne 21. aprila 2021

o dovoljenju za eterično olje iz Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001) kot krmni dodatek za vse živalske vrste

(Besedilo velja za EGP)

EVROPSKA KOMISIJA JE –

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije,

ob upoštevanju Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta (ES) št. 1831/2003 z dne 22. septembra 2003 o dodatkih za uporabo v prehrani živali (1) in zlasti člena 9(2) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 4(1) navedene uredbe določa dovoljenje za dodatke. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1831/2003 določa dovoljevanje dodatkov za uporabo v prehrani živali ter razloge in postopke za izdajo takih dovoljenj. Člen 4(1) navedene uredbe določa dovoljenje za dodatke.

| (2) | V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za dovoljenje za eterično olje iz Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001) kot krmni dodatek za vse živalske vrste. |
| --- | --- |

(2)

V skladu s členom 4(1) Uredbe (ES) št. 1831/2003 v povezavi s členom 7 navedene uredbe je bil vložen zahtevek za dovoljenje za eterično olje iz Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001) kot krmni dodatek za vse živalske vrste.

| (3) | Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(3)

Vložnik je zahteval, da se dodatek uvrsti v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“. Navedenemu zahtevku so bili priloženi zahtevani podatki in dokumenti iz člena 7(3) Uredbe (ES) št. 1831/2003.

| (4) | Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 29. novembra 2017 (2) in 4. julija 2019 (3) ugotovila, da eterično olje iz Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001) pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in potrošnikov ali na okolje. Ugotovila je tudi, da se dodatek šteje za morebitnega dražilca kože in oči ter morebitnega povzročitelja preobčutljivosti dihal in kože pri dovzetnih osebah. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnih dodatkov v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003. |
| --- | --- |

(4)

Evropska agencija za varnost hrane (v nadaljnjem besedilu: Agencija) je v mnenjih z dne 29. novembra 2017 (2) in 4. julija 2019 (3) ugotovila, da eterično olje iz Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001) pod predlaganimi pogoji uporabe nima škodljivega učinka na zdravje živali in potrošnikov ali na okolje. Ugotovila je tudi, da se dodatek šteje za morebitnega dražilca kože in oči ter morebitnega povzročitelja preobčutljivosti dihal in kože pri dovzetnih osebah. Zato Komisija meni, da bi bilo treba sprejeti ustrezne zaščitne ukrepe, da se preprečijo škodljivi učinki na zdravje ljudi, zlasti kar zadeva uporabnike dodatka. Agencija meni, da ni potrebe po posebnih zahtevah v zvezi s poprodajnim nadzorom. Potrdila je tudi poročilo o analiznih metodah krmnih dodatkov v krmi, ki ga je predložil referenčni laboratorij, ustanovljen z Uredbo (ES) št. 1831/2003.

| (5) | Člen 5(2)(b) Uredbe (ES) št. 1831/2003 določa, da dodatki ne smejo biti predstavljeni na način, ki bi lahko uporabnika zavedel. To zadeva zlasti predstavitev učinkov dodatka ob upoštevanju kategorije in skupine, za kateri je bil dovoljen. Zadevni dodatek vsebuje nekatere sestavine, kot sta karvakrol in timol, za katera so bili zootehnični učinki dokazani v nekaterih že dovoljenih dodatkih. Da se prepreči prekoračitev predlagane ravni uporabe 150 mg/kg popolne krmne mešanice, kar bi imelo učinek, za katerega ta dodatek ni dovoljen, je treba določiti najvišjo vsebnost kot pogoj za uporabo dodatka v krmi. |
| --- | --- |

(5)

Člen 5(2)(b) Uredbe (ES) št. 1831/2003 določa, da dodatki ne smejo biti predstavljeni na način, ki bi lahko uporabnika zavedel. To zadeva zlasti predstavitev učinkov dodatka ob upoštevanju kategorije in skupine, za kateri je bil dovoljen. Zadevni dodatek vsebuje nekatere sestavine, kot sta karvakrol in timol, za katera so bili zootehnični učinki dokazani v nekaterih že dovoljenih dodatkih. Da se prepreči prekoračitev predlagane ravni uporabe 150 mg/kg popolne krmne mešanice, kar bi imelo učinek, za katerega ta dodatek ni dovoljen, je treba določiti najvišjo vsebnost kot pogoj za uporabo dodatka v krmi.

| (6) | Ocena navedene snovi je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo eteričnega olja iz Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001), kot je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi. |
| --- | --- |

(6)

Ocena navedene snovi je pokazala, da so pogoji za dovoljenje iz člena 5 Uredbe (ES) št. 1831/2003 izpolnjeni. Zato bi bilo treba dovoliti uporabo eteričnega olja iz Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001), kot je opredeljeno v Prilogi k tej uredbi.

| (7) | Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo – |
| --- | --- |

(7)

Ukrepi iz te uredbe so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za rastline, živali, hrano in krmo –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Dovoljenje

Snov iz Priloge, ki spada v kategorijo dodatkov „senzorični dodatki“ in funkcionalno skupino „aromatične snovi“, se dovoli kot dodatek v prehrani živali pod pogoji iz navedene priloge.

Člen 2

Začetek veljavnosti

Ta uredba začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Uradnem listu Evropske unije

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 21. aprila 2021

Za Komisijo

predsednica

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  UL L 268, 18.10.2003, str. 29.

1

(2)  
  EFSA Journal 2017;15(12):5095.

2

EFSA Journal

(3)  
  EFSA Journal 2019;17(7):5794.

3

EFSA Journal

---

PRILOGA

| Identifikacijska številka dodatka | Ime imetnika dovoljenja | Dodatek | Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda | Vrsta ali kategorija živali | Najvišja starost | Najnižja vsebnost | Najvišja vsebnost | Druge določbe | Datum izteka veljavnosti dovoljenja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage |
| Kategorija: senzorični dodatki.


  Funkcionalna skupina: aromatične snovi. |
| 2b317eo | – | eterično olje iz Origanum vulgare L, subsp. hirtum, (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001) | Sestava dodatka

  Eterično olje iz Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001).

  Lastnosti aktivne snovi

  Eterično olje, kot ga je opredelil Svet Evrope (1)







  — | 60–65 % karvakrola |

Identifikacijska številka dodatka

Ime imetnika dovoljenja

Dodatek

Sestava, kemijska formula, opis, analizna metoda

Vrsta ali kategorija živali

Najvišja starost

Najnižja vsebnost

Najvišja vsebnost

Druge določbe

Datum izteka veljavnosti dovoljenja

mg aktivne snovi/kg popolne krmne mešanice z 12-odstotno vsebnostjo vlage

Kategorija: senzorični dodatki.

Funkcionalna skupina: aromatične snovi.

2b317eo

–

eterično olje iz Origanum vulgare L, subsp. hirtum, (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001)

Sestava dodatka

Eterično olje iz Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001).

Lastnosti aktivne snovi

Eterično olje, kot ga je opredelil Svet Evrope (1)

—

60–65 % karvakrola

| — | 1–3 % timola |
| --- | --- |

—

1–3 % timola

| — | 4–9 % γ-terpinena |
| --- | --- |

—

4–9 % γ-terpinena

| — | 5–10 % p-cimena |
| --- | --- |

—

5–10 % p-cimena

| — | < 5 % linaloola |
| --- | --- |

—

< 5 % linaloola

| — | 2–5 % ß-kariofilena |
| --- | --- |

—

2–5 % ß-kariofilena

| — | < 1,5 % α-terpinena |
| --- | --- |

—

< 1,5 % α-terpinena

| — | < 2 % terpinen-4-ola |
| --- | --- |

—

< 2 % terpinen-4-ola

| — | 0,3–1,0 % trans sabinen hidrata |
| --- | --- |

—

0,3–1,0 % trans sabinen hidrata

Št. CoE: 317

Št. CAS: 336185-21-8

FEMA: 2660

Analizna metoda
   (2)

Za določanje glavnih sestavin in za določanje količine fitokemičnega označevalca (karvakrol) v krmnem dodatku:

| — | plinska kromatografija z masno spektrometrijo in plamenskim ionizacijskim določanjem (GC-MS in GC-FID). |
| --- | --- |

—

plinska kromatografija z masno spektrometrijo in plamenskim ionizacijskim določanjem (GC-MS in GC-FID).

Za določanje eteričnega olja iz origana v premiksih:

| — | destilacija z vodno paro v kombinaciji s plinsko kromatografijo z masno spektrometrijo in plamenskim ionizacijskim določanjem (GC-MS in
  GC-FID). |
| --- | --- |

—

destilacija z vodno paro v kombinaciji s plinsko kromatografijo z masno spektrometrijo in plamenskim ionizacijskim določanjem (GC-MS in

GC-FID).

vse živalske vrste

–

–

150

| 1. | Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa. |
| --- | --- |

1.

Dodatek se vključi v krmo v obliki premiksa.

| 2. | V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnosti. |
| --- | --- |

2.

V navodilih za uporabo dodatka in premiksov se navedejo pogoji skladiščenja in obstojnosti.

| 3. | Mešanica eteričnega olja iz Origanum vulgare subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001) z drugimi dovoljeni dodatki, pridobljenimi iz Origanum vulgare L, v krmi ni dovoljena. |
| --- | --- |

3.

Mešanica eteričnega olja iz Origanum vulgare subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkan (DOS 00001) z drugimi dovoljeni dodatki, pridobljenimi iz Origanum vulgare L, v krmi ni dovoljena.

| 4. | Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala, zaščitnimi očali in rokavicami. |
| --- | --- |

4.

Nosilci dejavnosti poslovanja s krmo zaradi morebitnih tveganj pri vdihavanju, stiku s kožo ali stiku z očmi za uporabnike dodatka in premiksov določijo operativne postopke in organizacijske ukrepe. Kadar navedenih tveganj s takimi postopki in ukrepi ni mogoče odpraviti ali čim bolj zmanjšati, se dodatek in premiksi uporabljajo z osebno zaščitno opremo, vključno z zaščito za dihala, zaščitnimi očali in rokavicami.

12. maj 2031

---

(1)  Naravni viri aromatičnih snovi – poročilo št. 2 (2007).

(2)  Podrobnosti o analiznih metodah so na voljo na naslovu referenčnega laboratorija: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports.

---

Popravki

| 22.4.2021 | SL | Uradni list Evropske unije | L 137/20 |
| --- | --- | --- | --- |

22.4.2021

SL

Uradni list Evropske unije

L 137/20

---

Popravek Izvedbene uredbe Komisije (EU) 2016/896 z dne 8. junija 2016 o izdaji dovoljenja za železove natrijeve tartrate kot krmni dodatek za vse živalske vrste

(
  Uradni list Evropske unije L 152 z dne 9. junija 2016
  )

Stran 5, Priloga, stolpec „Sestava, kemijska formula, opis, analitska metoda“, razdelek „Lastnosti aktivne snovi“:

besedilo:

„Št. CAS 1280193-05-9“

se glasi:

„Št. CAS 1280193-05-6“.

---