# Euroopa Liidu L 85/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 85 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik12. märts 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 85

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik12. märts 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/435, 3. märts 2021, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 288/2014 seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate rakenduskavade näidiste muutmisega, et anda abi valdkondliku eesmärgi COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil raames | 1 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/436, 3. märts 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/207 seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete vormi muutmisega | 73 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/437, 3. märts 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1011/2014 seoses muudatustega finantsandmete edastamise vormis, rahastamisvahenditega seotud täiendavat teavet sisaldava maksetaotluse vormis ja kulude aruande vormis | 107 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/438, 3. märts 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 184/2014 seoses uue valdkondliku eesmärgi lisamisega Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi sekkumiskategooriate nomenklatuuri | 147 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/439, 3. märts 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 215/2014 seoses uue valdkondliku eesmärgi lisamisega majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi sekkumiskategooriate nomenklatuuri | 149 |
| | * | Komisjoni määrus (EL) 2021/440, 8. märts 2021, millega Portugali lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse põhjapoolse pikkuim-tuuni püügi keeld Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust | 151 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/441, 11. märts 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sulfaniilhappe impordi suhtes | 154 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/442, 11. märts 2021, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine | 190 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/443, 18. veebruar 2021, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel partnerlusnõukogus, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga, seoses kuupäevaga, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu kohane ajutine kohaldamine | 198 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/435, 3. märts 2021, millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 288/2014 seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate rakenduskavade näidiste muutmisega, et anda abi valdkondliku eesmärgi COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil raames

1

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/436, 3. märts 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/207 seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete vormi muutmisega

73

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/437, 3. märts 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1011/2014 seoses muudatustega finantsandmete edastamise vormis, rahastamisvahenditega seotud täiendavat teavet sisaldava maksetaotluse vormis ja kulude aruande vormis

107

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/438, 3. märts 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 184/2014 seoses uue valdkondliku eesmärgi lisamisega Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi sekkumiskategooriate nomenklatuuri

147

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/439, 3. märts 2021, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 215/2014 seoses uue valdkondliku eesmärgi lisamisega majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi sekkumiskategooriate nomenklatuuri

149

*

Komisjoni määrus (EL) 2021/440, 8. märts 2021, millega Portugali lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse põhjapoolse pikkuim-tuuni püügi keeld Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust

151

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/441, 11. märts 2021, millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sulfaniilhappe impordi suhtes

154

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/442, 11. märts 2021, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine

190

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/443, 18. veebruar 2021, seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel partnerlusnõukogus, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga, seoses kuupäevaga, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu kohane ajutine kohaldamine

198

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 12.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/1 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/1

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/435,

3. märts 2021,

millega muudetakse komisjoni rakendusmäärust (EL) nr 288/2014 seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate rakenduskavade näidiste muutmisega, et anda abi valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ raames

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 96 lõiget 9,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, milles käsitletakse Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist seoses eesmärgiga „Euroopa territoriaalne koostöö“, (2) eriti selle artikli 8 lõiget 11,

olles konsulteerinud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 288/2014 (3) on sätestatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohaste rakenduskavade näidised. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 288/2014 (3) on sätestatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi kohaste rakenduskavade näidised.

| (2) | Määruse (EL) nr 1303/2013 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2221 (4)) artiklis 92b on sätestatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames Euroopa Liidu taasterahastust eraldatavate lisavahendite konkreetne rakenduskord. Täpsemalt on selles artiklis sätestatud, et liikmesriigid võivad 2021. ja 2022. aastal eraldada lisavahendeid uue valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ raames. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1303/2013 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2221 (4)) artiklis 92b on sätestatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi ning Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames Euroopa Liidu taasterahastust eraldatavate lisavahendite konkreetne rakenduskord. Täpsemalt on selles artiklis sätestatud, et liikmesriigid võivad 2021. ja 2022. aastal eraldada lisavahendeid uue valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ raames.

| (3) | Artikli 92b lõike 8 teises lõigus on sätestatud, et kõnealuseid lisavahendeid võib uutele prioriteetsetele suundadele eraldada majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate olemasolevate rakenduskavade ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate piiriülese koostöö programmide raames. Samuti võib kõnealuseid lisavahendeid eraldada ka uute majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate sihtotstarbeliste rakenduskavade raames. |
| --- | --- |

(3)

Artikli 92b lõike 8 teises lõigus on sätestatud, et kõnealuseid lisavahendeid võib uutele prioriteetsetele suundadele eraldada majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate olemasolevate rakenduskavade ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate piiriülese koostöö programmide raames. Samuti võib kõnealuseid lisavahendeid eraldada ka uute majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate sihtotstarbeliste rakenduskavade raames.

| (4) | Kuna tegemist on konkreetse rakenduskorraga, mille eesmärk on lihtsustada muudatuste tegemist olemasolevates majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvates rakenduskavades ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvates piiriülese koostöö programmides, samuti selleks et lihtsustada artikli 92b lõigete 9 ja 10 kohaste majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate uute sihtotstarbeliste rakenduskavade ettevalmistamist, tuleks vastavalt muuta rakendusmääruse (EL) nr 288/2014 I lisas esitatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate rakenduskavade näidist (näidis) ja II lisas esitatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluva koostööprogrammi näidist (). |
| --- | --- |

(4)

Kuna tegemist on konkreetse rakenduskorraga, mille eesmärk on lihtsustada muudatuste tegemist olemasolevates majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvates rakenduskavades ja Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvates piiriülese koostöö programmides, samuti selleks et lihtsustada artikli 92b lõigete 9 ja 10 kohaste majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate uute sihtotstarbeliste rakenduskavade ettevalmistamist, tuleks vastavalt muuta rakendusmääruse (EL) nr 288/2014 I lisas esitatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate rakenduskavade näidist (näidis) ja II lisas esitatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluva koostööprogrammi näidist ().

| (5) | Kuna määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 25a lõike 1 kohaselt on ajutiselt võimalik kohaldada 100 %-list kaasrahastamismäära kulude suhtes, mis on deklareeritud maksetaotlustes 1. juulil 2020 algava ja 30. juunil 2021 lõppeva aruandeaasta jooksul Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist või Ühtekuuluvusfondist toetatava programmi ühe või mitme prioriteetse suuna kohta, tuleks vastavalt muuta rakendusmääruse (EL) nr 288/2014 I lisas esitatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate rakenduskavade näidist ja rakendusmääruse (EL) nr 288/2014 II lisas esitatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluva koostööprogrammi näidist. |
| --- | --- |

(5)

Kuna määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 25a lõike 1 kohaselt on ajutiselt võimalik kohaldada 100 %-list kaasrahastamismäära kulude suhtes, mis on deklareeritud maksetaotlustes 1. juulil 2020 algava ja 30. juunil 2021 lõppeva aruandeaasta jooksul Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist või Ühtekuuluvusfondist toetatava programmi ühe või mitme prioriteetse suuna kohta, tuleks vastavalt muuta rakendusmääruse (EL) nr 288/2014 I lisas esitatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate rakenduskavade näidist ja rakendusmääruse (EL) nr 288/2014 II lisas esitatud Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluva koostööprogrammi näidist.

| (6) | Et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(6)

Et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Rakendusmääruse (EL) nr 288/2014 I lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga.

2.   Rakendusmääruse (EL) nr 288/2014 II lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

1

(2)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

2

(3)  Komisjoni 25. veebruari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 288/2014, millega sätestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) kohaselt eeskirjad, mis käsitlevad majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate rakenduskavade näidist, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil) kohaselt eeskirjad, milles käsitletakse Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluvate koostööprogrammide näidist (ELT L 87, 22.3.2014, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT EU) (ELT L 437, 28.12.2020, lk 30).

4

---

I LISA

„I LISA

Majanduskasvu ja tööhõive investeeringute eesmärgi alla kuuluvate rakenduskavade näidis

| CCI | <0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1) |
| --- | --- |
| Pealkiri | <0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME > |
| Versioon | <0.3 type="N" input="G"“SME > |
| Esimene aasta | <0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Viimane aasta | <0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME > |
| Toetuskõlblik alates | <0.6 type="D" input="G"“SME > |
| Toetuskõlblik kuni | <0.7 type="D" input="G"“SME > |
| Euroopa Komisjoni otsuse number | <0.8 type="S" input="G"“SME > |
| Euroopa Komisjoni otsuse kuupäev | <0.9 type="D" input="G"“SME > |
| Liikmesriigi muutmisotsuse number | <0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME > |
| Liikmesriigi muutmisotsuse kuupäev | <0.11 type="D" input="M"“SME > |
| Liikmesriigi muutmisotsuse jõustumise kuupäev | <0.12 type="D" input="M"“SME > |
| Selle rakenduskavaga hõlmatud NUTS piirkond | <0.12 type="S" input="S“SME > |

CCI

<0.1 type="S" maxlength="15" input="S"“SME”>
   (1)

Pealkiri

<0.2 type="S" maxlength="255" input="M"“SME >

Versioon

<0.3 type="N" input="G"“SME >

Esimene aasta

<0.4 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Viimane aasta

<0.5 type="N" maxlength="4" input="M"“SME >

Toetuskõlblik alates

<0.6 type="D" input="G"“SME >

Toetuskõlblik kuni

<0.7 type="D" input="G"“SME >

Euroopa Komisjoni otsuse number

<0.8 type="S" input="G"“SME >

Euroopa Komisjoni otsuse kuupäev

<0.9 type="D" input="G"“SME >

Liikmesriigi muutmisotsuse number

<0.10 type="S" maxlength="20" input="M"“SME >

Liikmesriigi muutmisotsuse kuupäev

<0.11 type="D" input="M"“SME >

Liikmesriigi muutmisotsuse jõustumise kuupäev

<0.12 type="D" input="M"“SME >

Selle rakenduskavaga hõlmatud NUTS piirkond

<0.12 type="S" input="S“SME >

1. OSA

STRATEEGIA, MIS KÄSITLEB RAKENDUSKAVA PANUST LIIDU ARUKA, JÄTKUSUUTLIKU JA KAASAVA MAJANDUSKASVU STRATEEGIASSE NING MAJANDUSLIKU, SOTSIAALSE JA TERRITORIAALSE ÜHTEKUULUVUSE SAAVUTAMISEKS
   (2)

(Viide: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõige 1 ja artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkt a ning valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ kohaste rakenduskavade puhul kõnealuse määruse artikli 92b lõike 9 teine lõik ja lõige 10) (3)

1.1   Strateegia, mis käsitleb rakenduskava panust liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks

| 1.1.1. | Rakenduskava strateegia kirjeldus, milles näidatakse, kuidas rakenduskavaga panustatakse liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisse (4). |
| --- | --- |

1.1.1.

| <1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M"> |
| --- |

<1.1.1 type="S" maxlength="70 000 " input="M">

Et lisada olemasolevale rakenduskavale uusi prioriteetseid suundi selleks, et eraldada lisavahendeid valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ raames, tuleb allpool esitatud vastavas tekstikastis kirjeldada mõju, mida eeldatavasti avaldatakse COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamisele ning ettevalmistuste tegemisele, et taastada majandus rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil.

Valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ seotud uue rakenduskava puhul on vaja täita ainult kirjeldus ja alljärgnev tekstikast.

| 1.1.1.a | Ülevaade, milles kirjeldatakse rakenduskava eeldatavat mõju COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamisele ning ettevalmistuste tegemisele, et taastada majandus rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil. |
| --- | --- |

1.1.1.a

| <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- |

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

| 1.1.2. | Selgitus, mille alusel valiti partnerluslepingut arvestades valdkondlikud eesmärgid ja vastavad investeerimisprioriteedid, mis põhinevad piirkonna vajadustel (kui asjakohane, ka riiklikel vajadustel), sealhulgas vajadusel pöörata tähelepanu probleemidele, mis on määratletud asjakohastes riigipõhistes soovitustes, mis võeti vastu ELi toimimise lepingu artikli 121 lõike 2 kohaselt ja asjakohastes nõukogu soovitustes, mis võeti vastu ELi toimimise lepingu artikli 148 lõike 4 kohaselt, võttes arvesse eelhindamise tulemusi (5). |
| --- | --- |

1.1.2.

Et lisada olemasolevale rakenduskavale uusi prioriteetseid suundi selleks, et eraldada lisavahendeid valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ raames, on vaja lisada kirjeldus 1.1.2.a.

Valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ seotud uue rakenduskava puhul on vaja esitada ainult kirjeldus 1.1.2.a.

| 1.1.2.a | Põhjendus, milles kirjeldatakse rakenduskava eeldatavat mõju COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamisele ning ettevalmistuste tegemisele, et taastada majandus rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil. |
| --- | --- |

1.1.2.a

Tabel 1.

Valdkondlike eesmärkide ja vastavate investeerimisprioriteetide valiku põhjendus

| Valitud valdkondlik eesmärk | Valitud investeerimisprioriteet | Valiku põhjendus või kriisi tagajärgede kõrvaldamise mõju (kui see on asjakohane) |
| --- | --- | --- |
| <1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”> | <1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| | | |

Valitud valdkondlik eesmärk

Valitud investeerimisprioriteet

Valiku põhjendus või kriisi tagajärgede kõrvaldamise mõju (kui see on asjakohane)

<1.1.2 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.3 type="S" input="S" PA=Y TA=”NA”>

<1.1.4 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

1.2   Rahaeraldiste põhjendus

Iga valdkondliku eesmärgi ning vajaduse korral investeerimisprioriteedi jaoks eraldatava summa (liidu toetus) põhjendus valdkondliku kontsentreerumise nõuete alusel ja võttes arvesse eelhindamise tulemusi.

| <1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Et lisada olemasolevale rakenduskavale uusi prioriteetseid suundi selleks, et eraldada lisavahendeid valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ raames, on vaja lisada kirjeldus 1.2a.

Valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ seotud uue rakenduskava puhul on vaja esitada ainult järgmine kirjeldus:

| 1.2.a | Selgitus, miks eraldatakse ERFile või ESFile valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ jaoks lisavahendeid ning kuidas need vahendid suunatakse geograafilistesse piirkondadesse, kus neid kõige rohkem vajatakse, võttes arvesse piirkondade erinevaid vajadusi ja arengutasemeid, tagamaks et säiliks tasakaal COVID-19 pandeemia all kõige rohkem kannatanud piirkondade ja linnade vajaduste ja selle vahel, et jätkuvalt keskendutakse vähem arenenud piirkondadele ja järgitakse ELi toimimise lepingu artiklis 174 sätestatud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki. |
| --- | --- |

1.2.a

| <1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”> |
| --- |

<1.2.1 type="S" maxlength="3000" input="M" PA=Y TA=”NA”>

Tabel 2:

Ülevaade rakenduskavas esitatud investeerimisstrateegiast

| Prioriteetne suund | Fond (ERF
   (6)
  , Ühtekuuluvusfond, ESF
   (7)
  , noorte tööhõivealgatus
   (8)
  , ERF REACT-EU, ESF REACT-EU või noorte tööhõivealgatuse REACT-EU) | Liidu toetus (9)

  (eurodes) | Rakenduskavale antava liidu toetuse osakaal (10) | Valdkondlik eesmärk (11) | Investeerimisprioriteedid (12) | Investeerimisprioriteedile vastavad konkreetsed eesmärgid | Üldised ja rakenduskavaga seonduvad tulemusnäitajad, mille jaoks on kehtestatud sihtväärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <1.2.1 type="S" input="G"> | <1.2.2 type="S" input="G"> | <1.2.3 type="N' " input="G"> | <1.2.4 type="P' input="G"> | <1.2.5 type="S" input="G"> | <1.2.6 type="S" input="G"> | <1.2.7 type="S" input="G"> | <1.2.8 type="S" input="G"> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

Prioriteetne suund

Fond (ERF
   (6)
  , Ühtekuuluvusfond, ESF
   (7)
  , noorte tööhõivealgatus
   (8)
  , ERF REACT-EU, ESF REACT-EU või noorte tööhõivealgatuse REACT-EU)

Liidu toetus (9)

(eurodes)

Rakenduskavale antava liidu toetuse osakaal (10)

Valdkondlik eesmärk (11)

Investeerimisprioriteedid (12)

Investeerimisprioriteedile vastavad konkreetsed eesmärgid

Üldised ja rakenduskavaga seonduvad tulemusnäitajad, mille jaoks on kehtestatud sihtväärtus

<1.2.1 type="S" input="G">

<1.2.2 type="S" input="G">

<1.2.3 type="N' " input="G">

<1.2.4 type="P' input="G">

<1.2.5 type="S" input="G">

<1.2.6 type="S" input="G">

<1.2.7 type="S" input="G">

<1.2.8 type="S" input="G">

MILA2. OSA

PRIORITEETSED SUUNAD

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punktid b ja c).

2.A   Prioriteetsete suundade (v.a tehniline abi) kirjeldus

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkt b).

2.A.1   Prioriteetne suund (korratakse iga prioriteetse suuna puhul)

| Prioriteetse suuna tunnus (ID) | <2A.1 type="N" input="G"“SME» > |
| --- | --- |
| Prioriteetse suuna nimetus | <2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” > |

Prioriteetse suuna tunnus (ID)

<2A.1 type="N" input="G"“SME» >

Prioriteetse suuna nimetus

<2A.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME” >

| ☐ | Kogu prioriteetset suunda rakendatakse üksnes rahastamisvahendite abil |
| --- | --- |

☐

Kogu prioriteetset suunda rakendatakse üksnes rahastamisvahendite abil

<2A.3 type="C" input="M">

| ☐ | Kogu prioriteetset suunda rakendatakse üksnes liidu tasandil loodud rahastamisvahendite abil |
| --- | --- |

☐

Kogu prioriteetset suunda rakendatakse üksnes liidu tasandil loodud rahastamisvahendite abil

<2A.4 type="C" input="M"“SME” >

| ☐ | Kogu prioriteetset suunda rakendatakse kogukondlikult juhitava kohaliku arengu vahendite abil |
| --- | --- |

☐

Kogu prioriteetset suunda rakendatakse kogukondlikult juhitava kohaliku arengu vahendite abil

<2A.5 type="C" input="M">

| ☐ | ESFi puhul: Kogu prioriteetne suund on ette nähtud sotsiaalse innovatsiooni või riikidevahelise koostöö (või mõlema) jaoks |
| --- | --- |

☐

ESFi puhul: Kogu prioriteetne suund on ette nähtud sotsiaalse innovatsiooni või riikidevahelise koostöö (või mõlema) jaoks

<2A.6 type="C" input="M">

| ☐ | Kogu prioriteetse suuna raames tegeletakse REACT-EUga. |
| --- | --- |

☐

Kogu prioriteetse suuna raames tegeletakse REACT-EUga.

<2A.7 type="C" input="M">

2.A.2   Selgitus kehtestatud prioriteetse suuna kohta, mis hõlmab rohkem kui ühte piirkonnakategooriat või rohkem kui ühte valdkondlikku eesmärki või rohkem kui ühte fondi (vajaduse korral) (13)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõige 1)

| <2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2A.0 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.3   Fond, piirkonnakategooria ja liidu toetuse arvutamise põhimõte

(korratakse prioriteetse suuna alla kuuluvate fondide ja piirkonnakategooriate iga kombinatsiooni puhul)

| Fond | <2A.7 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |
| Piirkonnakategooria
   (14) | <2A.8 type="S" input="S"“SME “> |
| Toetuse arvutamise põhimõte (rahastamiskõlblikud kulud kokku või rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud) | <2A.9 type="S" input="S"“SME” > |
| Äärepoolseima piirkonna või väga väikese asustustihedusega põhjapoolseima piirkonnakategooria (kui asjakohane)
   (15) | <2A.9 type="S" input="S” > |

Fond

<2A.7 type="S" input="S"“SME” >

Piirkonnakategooria
   (14)

<2A.8 type="S" input="S"“SME “>

Toetuse arvutamise põhimõte (rahastamiskõlblikud kulud kokku või rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud)

<2A.9 type="S" input="S"“SME” >

Äärepoolseima piirkonna või väga väikese asustustihedusega põhjapoolseima piirkonnakategooria (kui asjakohane)
   (15)

<2A.9 type="S" input="S” >

2.A.4   Investeerimisprioriteet

(korratakse prioriteetse suuna alla kuuluva iga investeerimisprioriteedi puhul)

| Investeerimisprioriteet | <2A.10 type="S" input="S"“SME” > |
| --- | --- |

Investeerimisprioriteet

<2A.10 type="S" input="S"“SME” >

2.A.5   Investeerimisprioriteedile vastavad erieesmärgid ja eeldatavad tulemused

(korratakse investeerimisprioriteedi iga konkreetse eesmärgi puhul)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunktid i ja ii).

| ID | <2A.1.1 type="N" input="G"“SME > |
| --- | --- |
| Erieesmärk | <2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME > |
| Tulemused, mida liikmesriik liidu toetuse abiga püüab saavutada | <2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME "> |

ID

<2A.1.1 type="N" input="G"“SME >

Erieesmärk

<2A.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"“SME >

Tulemused, mida liikmesriik liidu toetuse abiga püüab saavutada

<2A.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M“SME ">

Tabel 3:

Rakenduskavaga seonduvad tulemusnäitajad (erieesmärgi kaupa)

(ERFi, Ühtekuuluvusfondi ja ERF REACT-EU puhul)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunkt ii).

| ID | Näitaja | Mõõtühik | Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane) | Algväärtus | Baasaasta | Sihtväärtus
   (16)
  (2023) | Andmete allikas | Aruandluse sagedus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” > | <2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” > | <2A.1.6 type="S" input="M”” SME"> | <2A.1.7 type="S" input="S"“SME” > | Kvantitatiivne näitaja <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >


  Kvalitatiivne näitaja <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” | <2A.1.9 type="N' input="M"“SME”> | Kvantitatiivne näitaja<2A.1.10 type="N" input="M">


  Kvalitatiivne näitaja <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > | <2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”> | <2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” > |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

ID

Näitaja

Mõõtühik

Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane)

Algväärtus

Baasaasta

Sihtväärtus
   (16)
  (2023)

Andmete allikas

Aruandluse sagedus

<2A.1.4 type="S" maxlength="5" input="M"“SME” >

<2A.1.5 type="S" maxlength="255" input="M"“SME” >

<2A.1.6 type="S" input="M”” SME">

<2A.1.7 type="S" input="S"“SME” >

Kvantitatiivne näitaja <2A.1.8 type="N" input="M"“SME” >

Kvalitatiivne näitaja <2A.1.8 type="S" maxlength="100" input="M"“SME”

<2A.1.9 type="N' input="M"“SME”>

Kvantitatiivne näitaja<2A.1.10 type="N" input="M">

Kvalitatiivne näitaja <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

<2A.1.11 type="S" maxlength="200" input="M"“SME”>

<2A.1.12 type="S" maxlength="100" input="M"“SME” >

Tabel 4.

Üldised tulemusnäitajad, mille jaoks on määratletud konkreetsele erieesmärgile vastav sihtväärtus ja rakenduskavaga seonduvad tulemusnäitajad (investeerimisprioriteedi ja piirkonnakategooria kaupa)

(ESFi ja ESF REACT-EU puhul)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunkt ii)

| ID | Näitaja | Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane) | Näitaja puhul kasutatav mõõtühik | Sihttasemete seadmisel aluseks võetavad ühised väljundnäitajad | Algväärtus | Alg- ja sihtväärtuse mõõtühik | Baasaasta | Sihtväärtus
   (17)
  (2023) | Andmete allikas | Aruandluse sagedus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">


  Üldine tulemusnäitaja <2A.1.13 type="S" input="S"> | Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">


  Üldised tulemusnäitajad<2A.1.14 type="S" input="S"> | <2A.1.15 type="S" input="S"> | Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.16 type="S" input="M">


  Üldised tulemusnäitajad<2A.1.16 type="S" input="S"> | Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.17 type="S" input="M">


  Üldised tulemusnäitajad<2A.1.17 type="S" input="S"> | Üldine väljundnäitaja <2A.1.18 type="S" input="S"> | Kvantitatiivne näitaja <2A.1.19 type="S" input="M">


  Üldine tulemusnäitaja<2A.1.19 type="S" input="G"> | <2A.1.20 type="N' input="M"> | Kvantitatiivne näitaja<2A.1.21 type="N" input="M">


  Kvalitatiivne näitaja <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | |

ID

Näitaja

Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane)

Näitaja puhul kasutatav mõõtühik

Sihttasemete seadmisel aluseks võetavad ühised väljundnäitajad

Algväärtus

Alg- ja sihtväärtuse mõõtühik

Baasaasta

Sihtväärtus
   (17)
  (2023)

Andmete allikas

Aruandluse sagedus

M

W

T

M

W

T

Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.13 type="S" maxlength="5" input="M">

Üldine tulemusnäitaja <2A.1.13 type="S" input="S">

Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.14 type="S" maxlength="255" input="M">

Üldised tulemusnäitajad<2A.1.14 type="S" input="S">

<2A.1.15 type="S" input="S">

Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.16 type="S" input="M">

Üldised tulemusnäitajad<2A.1.16 type="S" input="S">

Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.17 type="S" input="M">

Üldised tulemusnäitajad<2A.1.17 type="S" input="S">

Üldine väljundnäitaja <2A.1.18 type="S" input="S">

Kvantitatiivne näitaja <2A.1.19 type="S" input="M">

Üldine tulemusnäitaja<2A.1.19 type="S" input="G">

<2A.1.20 type="N' input="M">

Kvantitatiivne näitaja<2A.1.21 type="N" input="M">

Kvalitatiivne näitaja <2A.1.21 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.22 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.23 type="S" maxlength="100" input="M">

Tabel 4a.

Noorte tööhõive algatuse tulemusnäitajad ja rakenduskavaga seonduvad tulemusnäitajad, mis vastavad konkreetsele erieesmärgile

(prioriteetse suuna või selle osa kaupa)

(Viide: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõige 3 (18))

| ID | Näitaja | Näitaja puhul kasutatav mõõtühik | Sihttasemete seadmisel aluseks võetavad ühised väljundnäitajad | Algväärtus | Alg- ja sihtväärtuse mõõtühik | Baasaasta | Sihtväärtus
   (19)
  (2023) | Andmete allikas | Aruandluse sagedus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">


  Üldised tulemusnäitajad<2A.1.24 type="S" input="S"> | Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">


  Üldised tulemusnäitajad<2A.1.25 type="S" input="S"> | Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.26 type="S" input="M">


  Üldised tulemusnäitajad<2A.1.26 type="S" input="S"> | Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.27 type="S" input="M">


  Üldised tulemusnäitajad<2A.1.27 type="S" input="S"> | Üldine väljundnäitaja <2A.1.28 type="S" input="S"> | Kvantitatiivne näitaja <2A.1.29 type="S" input="M">


  Üldine tulemusnäitaja<2A.1.29 type="S" input="G"> | <2A.1.30 type="N' input="M"> | Kvantitatiivne näitaja<2A.1.31 type="N" input="M">


  Kvalitatiivne näitaja <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Näitaja

Näitaja puhul kasutatav mõõtühik

Sihttasemete seadmisel aluseks võetavad ühised väljundnäitajad

Algväärtus

Alg- ja sihtväärtuse mõõtühik

Baasaasta

Sihtväärtus
   (19)
  (2023)

Andmete allikas

Aruandluse sagedus

M

W

T

M

W

T

Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.24 type="S" maxlength="5" input="M">

Üldised tulemusnäitajad<2A.1.24 type="S" input="S">

Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.25 type="S" maxlength="255" input="M">

Üldised tulemusnäitajad<2A.1.25 type="S" input="S">

Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.26 type="S" input="M">

Üldised tulemusnäitajad<2A.1.26 type="S" input="S">

Programmiga seonduv tulemusnäitaja <2A.1.27 type="S" input="M">

Üldised tulemusnäitajad<2A.1.27 type="S" input="S">

Üldine väljundnäitaja <2A.1.28 type="S" input="S">

Kvantitatiivne näitaja <2A.1.29 type="S" input="M">

Üldine tulemusnäitaja<2A.1.29 type="S" input="G">

<2A.1.30 type="N' input="M">

Kvantitatiivne näitaja<2A.1.31 type="N" input="M">

Kvalitatiivne näitaja <2A.1.31 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.32 type="S" maxlength="200" input="M">

<2A.1.33 type="S" maxlength="100" input="M">

2.A.6   Investeerimisprioriteedi raames toetatavad meetmed

(investeerimisprioriteetide kaupa)

2.A.6.1   
  Toetust saavate meetmete liigi kirjeldus ja näited ning nende eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse, sealhulgas vajaduse korral peamised sihtrühmad, konkreetsed sihtterritooriumid ja toetusesaajate liigid

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunkt iii)

| Investeerimisprioriteet | <2A.2.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M"> |

Investeerimisprioriteet

<2A.2.1.1 type="S" input="S">

<2A.2.1.2 type="S" maxlength="17500" input="M">

2.A.6.2   
  Tegevuste valiku juhtpõhimõtted

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunkt iii)

| Investeerimisprioriteet | <2A.2.2.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M"> |

Investeerimisprioriteet

<2A.2.2.1 type="S" input="S">

<2A.2.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M">

2.A.6.3   Rahastamisvahendite plaanitud kasutamine
  (kui asjakohane)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunkt iii)

| Investeerimisprioriteet | <2A.2.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Rahastamisvahendite plaanitud kasutamine | <2A.2.3.2 type="C" input="M"> |
| <2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Investeerimisprioriteet

<2A.2.3.1 type="S" input="S">

Rahastamisvahendite plaanitud kasutamine

<2A.2.3.2 type="C" input="M">

<2A.2.3.3 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.6.4   Suurprojektide plaanitud kasutamine
  (kui asjakohane)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunkt iii)

| Investeerimisprioriteet | <2A.2.4.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

Investeerimisprioriteet

<2A.2.4.1 type="S" input="S">

<2A.2.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.A.6.5   
  Väljundnäitajad investeerimisprioriteetide kaupa ja kui asjakohane piirkonnakategooriate kaupa

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunkt iv)

Tabel 5.

Üldised ja koostööprogrammiga seonduvad väljundinäitajad

(esitatakse iga investeerimisprioriteedi kohta ja ESFi puhul (kui asjakohane ka ERFi puhul (20)) vastava piirkonnakategooria kaupa)

| ID | Näitaja | Mõõtühik | Fond | Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane) | Sihtväärtus (2023) (21) | Andmete allikas | Aruandluse sagedus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | | |
| <2A.2.5.1 type="S" input="S"
  SME > | <2A.2.5.2 type="S" input="S"
  SME > | <2A.2.5.3 type="S" input="S"
  SME > | <2A.2.5.4 type="S" input="S"
  SME > | <2A.2.5.5 type="S" input="S"
  SME > | <2A.2.5.6 type="N' input="M"
  SME > | <2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M"
  SME > | <2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M"
  SME > |
| | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | |

ID

Näitaja

Mõõtühik

Fond

Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane)

Sihtväärtus (2023) (21)

Andmete allikas

Aruandluse sagedus

M

W

T

<2A.2.5.1 type="S" input="S"
  SME >

<2A.2.5.2 type="S" input="S"
  SME >

<2A.2.5.3 type="S" input="S"
  SME >

<2A.2.5.4 type="S" input="S"
  SME >

<2A.2.5.5 type="S" input="S"
  SME >

<2A.2.5.6 type="N' input="M"
  SME >

<2A.2.5.7 type="S" maxlength="200" input="M"
  SME >

<2A.2.5.8 type="S" maxlength="100" input="M"
  SME >

2.A.7   Sotsiaalne innovatsioon, riikidevaheline koostöö ning panus valdkondlike eesmärkide 1–7 ja 13 saavutamisse

ESFi ja ESF REACT-EU (22) erieeskirjad (prioriteetse suuna kaupa ja vajaduse korral piirkonnakategooriatesse jaotatuna): sotsiaalne innovatsioon ja riikidevaheline koostöö ning ESFi panus valdkondlike eesmärkide 1–7 ja 13 saavutamisse

Kirjeldus, kuidas prioriteetse suuna raames kavandatud meetmed aitavad kaasa

| — | sotsiaalse innovatsiooni (kui ei ole kaetud vastavasisulise prioriteetse suunaga), |
| --- | --- |

—

sotsiaalse innovatsiooni (kui ei ole kaetud vastavasisulise prioriteetse suunaga),

| — | riikidevahelise koostöö (kui ei ole kaetud vastavasisulise prioriteetse suunaga) ning |
| --- | --- |

—

riikidevahelise koostöö (kui ei ole kaetud vastavasisulise prioriteetse suunaga) ning

| — | määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktides 1–7 ja artikli 92b lõikes 9 sätestatud valdkondlike eesmärkide saavutamisele.







  Prioriteetne suund | <2A.3.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- | --- |
| <2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

—

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktides 1–7 ja artikli 92b lõikes 9 sätestatud valdkondlike eesmärkide saavutamisele.

Prioriteetne suund

<2A.3.1 type="S" input="S">

<2A.3.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.8   Tulemusraamistik (23)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti b alapunkt v ja II lisa)

Tabel 6.

Prioriteetse suuna tulemusraamistik

(fondi kaupa ja ERFi ja ESFi puhul piirkonnakategooria kaupa)
   (24)

| Prioriteetne suund | Näitaja liik
  (Peamised rakendamisetapid ning finants- ja väljundnäitajad, ja tulemusnäitajad, kui see on asjakohane) | ID | Näitaja või peamine rakendusetapp | Vajaduse korral mõõtühik | Fond | Piirkonnakategooria | 2018. aasta vahe-eesmärk (25) | Lõplik sihtväärtus (2023) (26) | Andmete allikas | Vajaduse korral selgitus näitaja asjakohasuse kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2A.4.1 type="S" input="S"> | <2A.4.2 type="S" input="S"> | Rakendamisetapp või finantsinäitaja<2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Väljundi- või tulemusnäitaja<2A.4.3 type="S" input="S"> | Rakendamisetapp või finantsinäitaja<2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Väljundi- või tulemusnäitaja<2A.4.4 type="S" input="G"or “M”> | Rakendamisetapp või finantsinäitaja <2A.4.5 type="S" input="M">


  Väljundi- või tulemusnäitaja<2A.4.5 type="S" input="G"or “M”> | <2A.4.6 type="S" input="S"> | <2A.4.7 type="S" input="S"> | <2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M"> | Rakendamisetapp või finantsinäitaja <2A.4.9 type="S" input="M">


  Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.4.8 type="S" input="M"> | Rakendamisetapp või finantsinäitaja<2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">


  Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.4.10 type="S" input=“M”> | <2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | |

Prioriteetne suund

Näitaja liik

(Peamised rakendamisetapid ning finants- ja väljundnäitajad, ja tulemusnäitajad, kui see on asjakohane)

ID

Näitaja või peamine rakendusetapp

Vajaduse korral mõõtühik

Fond

Piirkonnakategooria

2018. aasta vahe-eesmärk (25)

Lõplik sihtväärtus (2023) (26)

Andmete allikas

Vajaduse korral selgitus näitaja asjakohasuse kohta

M

W

T

M

W

T

<2A.4.1 type="S" input="S">

<2A.4.2 type="S" input="S">

Rakendamisetapp või finantsinäitaja<2A.4.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Väljundi- või tulemusnäitaja<2A.4.3 type="S" input="S">

Rakendamisetapp või finantsinäitaja<2A.4.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Väljundi- või tulemusnäitaja<2A.4.4 type="S" input="G"or “M”>

Rakendamisetapp või finantsinäitaja <2A.4.5 type="S" input="M">

Väljundi- või tulemusnäitaja<2A.4.5 type="S" input="G"or “M”>

<2A.4.6 type="S" input="S">

<2A.4.7 type="S" input="S">

<2A.4.8 type="S" maxlength="255" input="M">

Rakendamisetapp või finantsinäitaja <2A.4.9 type="S" input="M">

Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.4.8 type="S" input="M">

Rakendamisetapp või finantsinäitaja<2A.4.10 type="S" maxlength="200" input="M">

Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.4.10 type="S" input=“M”>

<2A.4.11 type="S" maxlength="500" input="M">

Täiendav kvalitatiivne teave tulemusraamistiku ülesehituse kohta (vabatahtlik)

| <2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M"> |
| --- |

<2A.4.12 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.A.9   Sekkumiskategooriad

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 punkti b alapunkt vi).

Prioriteetse suuna sisule vastavad sekkumiskategooriad lähtuvalt nomenklatuurist, mille komisjon on vastu võtnud, ning liidu toetuse soovituslik jaotus

Tabelid 7–11:

sekkumiskategooriad
   (27)

(fondi ja piirkonnakategooria kaupa, kui prioriteetne suund hõlmab rohkem kui ühte piirkonnakategooriat või fondi)

| Tabel 7. Mõõde 1 – Sekkumise valdkond |
| --- |
| Fond | <2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Piirkonnakategooria (28) | <2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.1.5 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 7. Mõõde 1 – Sekkumise valdkond

Fond

<2A.5.1.1 type="S" input="S" Decision=N >

Piirkonnakategooria (28)

<2A.5.1.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2A.5.1.3 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.1.5 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabel 8. Mõõde 2 – Rahastamise vorm |
| --- |
| Fond | <2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Piirkonnakategooria (29) | <2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.2.5 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 8. Mõõde 2 – Rahastamise vorm

Fond

<2A.5.2.1 type="S" input="S" Decision=N >

Piirkonnakategooria (29)

<2A.5.2.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2A.5.2.3 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.2.5 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabel 9. Mõõde 3 – Territooriumi liik |
| --- |
| Fond | <2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Piirkonnakategooria (30) | <2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.3.5 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 9. Mõõde 3 – Territooriumi liik

Fond

<2A.5.3.1 type="S" input="S" Decision=N >

Piirkonnakategooria (30)

<2A.5.3.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2A.5.3.3 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.3.5 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabel 10. Mõõde 4 – Territoriaalsed rakendamismehhanismid |
| --- |
| Fond | <2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Piirkonnakategooria (31) | <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.4.5 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 10. Mõõde 4 – Territoriaalsed rakendamismehhanismid

Fond

<2A.5.4.1 type="S" input="S" Decision=N >

Piirkonnakategooria (31)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2A.5.4.2 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.4.5 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabel 11. Mõõde 6 – ESFi ja ESF REACT-EU teisene teema
   (32)
  (ainult ESF) |
| --- |
| Fond | <2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N > |
| Piirkonnakategooria (33) | <2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N > |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N > | <2A.5.5.5 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 11. Mõõde 6 – ESFi ja ESF REACT-EU teisene teema
   (32)
  (ainult ESF)

Fond

<2A.5.5.1 type="S" input="S" Decision=N >

Piirkonnakategooria (33)

<2A.5.5.2 type="S" input="S" Decision=N >

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2A.5.5.3 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.4 type="S" input="S" Decision=N >

<2A.5.5.5 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

2.A.10   Tehnilise abi plaanitud kasutamise kokkuvõte, sh vajaduse korral tegevused programmide haldamisse ja kontrollimisse kaasatud asutuste ja toetusesaajate haldussuutlikkuse suurendamiseks (kui asjakohane) (34)

(prioriteetse suuna kaupa)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 punkti b alapunkt vii).

| Prioriteetne suund | <3A.6.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M"> |

Prioriteetne suund

<3A.6.1 type="S" input="S">

<2A.6.2 type="S" maxlength="2000" input="M">

2.B   Tehnilise abi prioriteetsete suundade kirjeldus

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkt c).

2.B.1   Prioriteetne suund (korratakse tehnilise abi iga prioriteetse suuna puhul)

| Prioriteetse suuna tunnus (ID) | <2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Prioriteetse suuna nimetus | <2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M"> |

Prioriteetse suuna tunnus (ID)

<2B.0.2 type="N" maxlength="5" input="G">

Prioriteetse suuna nimetus

<2B.0.3 type="S" maxlength="255" input="M">

| ☐ | Kogu prioriteetne suund on seotud tehnilise abiga, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92b lõikes 6 |
| --- | --- |

☐

Kogu prioriteetne suund on seotud tehnilise abiga, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92b lõikes 6

<2B.0.1 type="C" input="M">

2.B.2   Põhjused, miks prioriteetne suund hõlmab rohkem kui ühte piirkonnakategooriat (kui asjakohane)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõige 1)

| <2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M"> |
| --- |

<2B.0.1 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.3   Fond ja piirkonnakategooria (korratakse prioriteetse suuna alla kuuluvate fondide ja piirkonnakategooriate iga kombinatsiooni puhul)

| Fond | <2B.0.4 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| Piirkonnakategooria
   (35) | <2B.0.5 type="S" input="S"> |
| Toetuse arvutamise põhimõte (rahastamiskõlblikud kulud kokku või rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud) | <2B.0.6 type="S" input="S"> |

Fond

<2B.0.4 type="S" input="S">

Piirkonnakategooria
   (35)

<2B.0.5 type="S" input="S">

Toetuse arvutamise põhimõte (rahastamiskõlblikud kulud kokku või rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud)

<2B.0.6 type="S" input="S">

2.B.4   Erieesmärgid ja nende eeldatavad tulemused

(korratakse prioriteetse suuna iga konkreetse eesmärgi puhul)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti c alapunktid i ja ii).

| ID | <2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G"> |
| --- | --- |
| Erieesmärk | <2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M"> |
| Tulemused, mida liikmesriik ELi toetuse abiga püüab saavutada
   (36) | <2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M"> |

ID

<2B.1.1 type="N" maxlength="5" input="G">

Erieesmärk

<2B.1.2 type="S" maxlength="500" input="M">

Tulemused, mida liikmesriik ELi toetuse abiga püüab saavutada
   (36)

<2B.1.3 type="S" maxlength="3500" input="M">

2.B.5   Tulemusnäitajad (37)

Tabel 12.

Rakenduskavaga seonduvad tulemusnäitajad (erieesmärgi kaupa)

(ERF/ESF/Ühtekuuluvusfond/ERF REACT-EU/ESF REACT-EU)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti c alapunkt ii).

| ID | Näitaja | Mõõtühik | Algväärtus | Baasaasta | Sihtväärtus
   (38)
  (2023) | Andmete allikas | Aruandluse sagedus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T | M | W | T |
| <2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.2.3 type="S" input="M"> | Kvantitatiivne näitaja<2.B.2.4 type="N" input="M"> | <2.B.2.5 type="N' input="M"> | Kvantitatiivne näitaja<2.B.2.6 type="N" input="M">


  Kvalitatiivsed näitajad <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M"> | <2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M"> |
| | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | |

ID

Näitaja

Mõõtühik

Algväärtus

Baasaasta

Sihtväärtus
   (38)
  (2023)

Andmete allikas

Aruandluse sagedus

M

W

T

M

W

T

<2.B.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.2.3 type="S" input="M">

Kvantitatiivne näitaja<2.B.2.4 type="N" input="M">

<2.B.2.5 type="N' input="M">

Kvantitatiivne näitaja<2.B.2.6 type="N" input="M">

Kvalitatiivsed näitajad <2.B.2.6 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type="S" maxlength="200" input="M">

<2.B.2.8 type="S" maxlength="100" input="M">

2.B.6   Toetatavad meetmed ja nende eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse (prioriteetse suuna kaupa)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti c alapunktid i ja iii).

2.B.6.1   
  Toetatavate meetmete kirjeldus ja nende eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti c alapunktid i ja iii).

| Prioriteetne suund | <2.B.3.1.1 type="S" input="S"> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M"> |

Prioriteetne suund

<2.B.3.1.1 type="S" input="S">

<2.B.3.1.2 type="S" maxlength="7000" input="M">

2.B.6.2   
  Tulemustele eeldatavasti kaasa aitavad väljundnäitajad (prioriteetse suuna kaupa)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti c alapunkt iv)

Tabel 13.

Väljundnäitajad (prioriteetse suuna kaupa)

(ERF/ESF/Ühtekuuluvusfond/ERF REACT-EU/ESF REACT-EU)

| ID | Näitaja | Mõõtühik | Sihtväärtus (2023) (39)

  (vabatahtlik) | Andmete allikas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M"> | <2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M"> | <2.B.3.2.3 type="S" input="M"> | <2.B.3.2.4 type="N' input="M"> | <2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M"> |
| | | | | | | |

ID

Näitaja

Mõõtühik

Sihtväärtus (2023) (39)

(vabatahtlik)

Andmete allikas

M

W

T

<2.B.3.2.1 type="S" maxlength="5" input="M">

<2.B.2.2.2 type="S" maxlength="255" input="M">

<2.B.3.2.3 type="S" input="M">

<2.B.3.2.4 type="N' input="M">

<2.B.3.2.5 type="S" maxlength="200" input="M">

2.B.7   Sekkumiskategooriad (prioriteetse suuna kaupa)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti c alapunkt v)

Vastavad sekkumiskategooriad lähtuvalt nomenklatuurist, mille komisjon on vastu võtnud, ning liidu toetuse soovituslik jaotus.

Tabelid 14–16:

sekkumiskategooriad
   (40)

| Tabel 14. Mõõde 1 – Sekkumise valdkond |
| --- |
| Piirkonnakategooria
   (41): <type="S" input="S"> |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2B.4.1.1 type="S" input="S" >
  Decision=N> | <2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabel 14. Mõõde 1 – Sekkumise valdkond

Piirkonnakategooria
   (41): <type="S" input="S">

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2B.4.1.1 type="S" input="S" >
  Decision=N>

<2B.4.1.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.1.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Tabel 15. Mõõde 2 – Rahastamise vorm |
| --- |
| Piirkonnakategooria
   (42): <type="S" input="S"> |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabel 15. Mõõde 2 – Rahastamise vorm

Piirkonnakategooria
   (42): <type="S" input="S">

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2B.4.2.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.2.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.2.3 type="N" input="M"> Decision=N>

| Tabel 16. Mõõde 3 – Territooriumi liik |
| --- |
| Piirkonnakategooria
   (43): <type="S" input="S"> |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N> | <2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N> | <2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N> |
| | | |
| | | |

Tabel 16. Mõõde 3 – Territooriumi liik

Piirkonnakategooria
   (43): <type="S" input="S">

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2B.4.3.1 type="S" input="S" > Decision=N>

<2B.4.3.2 type="S" input="S"> Decision=N>

<2B.4.3.3 type="N" input="M"> Decision=N>

3. OSA

RAHASTAMISKAVA

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkt d ja artikli 92b lõike 9 viies lõik).

3.1   Igast fondist saadavad rahalised assigneeringud ja tulemusreservist saadavad summad

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti d alapunkt i)

Tabel 17

| | Fond | Piirkonnakategooria | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | Põhieraldis (44) | Tulemusreserv | Põhieraldis | Tulemusreserv | Põhieraldis | Tulemusreserv | Põhieraldis | Tulemusreserv | Põhieraldis | Tulemusreserv | Põhieraldis | Tulemusreserv | Põhieraldis | Tulemusreserv | Rahaeraldis kokku (liidu toetus) | Rahaeraldis kokku (liidu toetus) | Põhieraldis | Tulemusreserv |
| | <3.1.1 type="S" input="G"“SME”> | <3.1.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.1.3 type="N" input="M" SME” > | <3.1.4 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.5 type="N" input="M" SME” > | <3.1.6 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.7type="N" input="M" SME” > | <3.1.8 type="N" input="M " TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.9 type="N" input="M" SME” > | <3.1.10 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.1.11 type="N" input="M" SME” > | <03.01.2012 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA”> | <03.01.2013 type="N" input="M" SME” > | <3.1.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <03.01.2015 type="N" input="M" SME” > | <3.1.16 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU - NA> | <3.1.17 type="N" input="M | <3.1.18 type="N" input="M | <3.1.19 type="N" input="G" SME” > | <3.1.20 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA”> |
| (1) | ERF | Vähem arenenud piirkondades | | | | | | | | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| (2) | | Üleminekupiirkondades | | | | | | | | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| (3) | | Enam arenenud piirkondades | | | | | | | | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| (4) | | Kokku (ilma REACT- EUta) | | | | | | | | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| (5) | ESF
   (45) | Vähem arenenud piirkondades | | | | | | | | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| (6) | | Üleminekupiirkondades | | | | | | | | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| (7) | | Enam arenenud piirkondades | | | | | | | | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| (8) | | Kokku (ilma REACT- EUta) | | | | | | | | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| (9) | Noorte tööhõive algatuse sihtotstarbeline eraldis | Ei kohaldata | | Ei kohaldata | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| (10) | Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| (11) | ERF | Äärepoolseimatele piirkondadele või hõredalt asustatud põhjapoolsetele aladele antav eritoetus | | | | | | | | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | |
| (12) | ERF REACT-EU | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | | | Ei kohaldata |
| (13) | ESF REACT-EU
   (46) | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | | | Ei kohaldata |
| (14) | Noorte tööhõive algatuse REACT-EU sihtotstarbeline eraldis | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | | | Ei kohaldata |
| (15) | REACT-EU | Kokku | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | | | | Ei kohaldata |
| (16) | Kogusumma | Kokku | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Fond

Piirkonnakategooria

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Kokku

Põhieraldis (44)

Tulemusreserv

Põhieraldis

Tulemusreserv

Põhieraldis

Tulemusreserv

Põhieraldis

Tulemusreserv

Põhieraldis

Tulemusreserv

Põhieraldis

Tulemusreserv

Põhieraldis

Tulemusreserv

Rahaeraldis kokku (liidu toetus)

Rahaeraldis kokku (liidu toetus)

Põhieraldis

Tulemusreserv

<3.1.1 type="S" input="G"“SME”>

<3.1.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.1.3 type="N" input="M" SME” >

<3.1.4 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.5 type="N" input="M" SME” >

<3.1.6 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.7type="N" input="M" SME” >

<3.1.8 type="N" input="M " TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.9 type="N" input="M" SME” >

<3.1.10 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.1.11 type="N" input="M" SME” >

<03.01.2012 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA”>

<03.01.2013 type="N" input="M" SME” >

<3.1.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<03.01.2015 type="N" input="M" SME” >

<3.1.16 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU - NA>

<3.1.17 type="N" input="M

<3.1.18 type="N" input="M

<3.1.19 type="N" input="G" SME” >

<3.1.20 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA”>

(1)

ERF

Vähem arenenud piirkondades

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(2)

Üleminekupiirkondades

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(3)

Enam arenenud piirkondades

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(4)

Kokku (ilma REACT- EUta)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(5)

ESF
   (45)

Vähem arenenud piirkondades

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(6)

Üleminekupiirkondades

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(7)

Enam arenenud piirkondades

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(8)

Kokku (ilma REACT- EUta)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(9)

Noorte tööhõive algatuse sihtotstarbeline eraldis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(10)

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(11)

ERF

Äärepoolseimatele piirkondadele või hõredalt asustatud põhjapoolsetele aladele antav eritoetus

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(12)

ERF REACT-EU

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(13)

ESF REACT-EU
   (46)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(14)

Noorte tööhõive algatuse REACT-EU sihtotstarbeline eraldis

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(15)

REACT-EU

Kokku

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

(16)

Kogusumma

Kokku

3.2   Igast fondist saadava kavandatud toetuse ja riigi kaasfinantseeringu rahalise assigneeringute kogusumma (eurodes)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti d alapunkt ii)

| 1. | Tabelis esitatakse rakenduskava rahastamiskava prioriteetsete suundade kaupa. |
| --- | --- |

1.

Tabelis esitatakse rakenduskava rahastamiskava prioriteetsete suundade kaupa.

| 2. | Kui need prioriteetsed suunad on seotud rohkem kui ühe fondiga, peab liidu toetuse ja eraldatavate riiklike vahendite osa olema esitatud iga fondi kohta ja kajastama iga fondi puhul eraldi kaasfinantseeringu määra konkreetse prioriteetse suuna kohta. |
| --- | --- |

2.

Kui need prioriteetsed suunad on seotud rohkem kui ühe fondiga, peab liidu toetuse ja eraldatavate riiklike vahendite osa olema esitatud iga fondi kohta ja kajastama iga fondi puhul eraldi kaasfinantseeringu määra konkreetse prioriteetse suuna kohta.

| 3. | Kui need prioriteetsed suunad on seotud rohkem kui ühe piirkonnakategooriaga, peab liidu toetuse ja eraldatavate riiklike vahendite osa olema esitatud iga piirkonnakategooria kohta ja kajastama iga piirkonnakategooria puhul eraldi kaasfinantseeringu määra konkreetse prioriteetse suuna kohta. |
| --- | --- |

3.

Kui need prioriteetsed suunad on seotud rohkem kui ühe piirkonnakategooriaga, peab liidu toetuse ja eraldatavate riiklike vahendite osa olema esitatud iga piirkonnakategooria kohta ja kajastama iga piirkonnakategooria puhul eraldi kaasfinantseeringu määra konkreetse prioriteetse suuna kohta.

| 4. | EIP-lt saadav toetus tuleb esitada prioriteetse suuna kaupa. |
| --- | --- |

4.

EIP-lt saadav toetus tuleb esitada prioriteetse suuna kaupa.

Tabel 18 a.

Rahastamiskava

| Prioriteetne suund | Fond | Piirkonnakategooria | Liidu toetuse arvutamise põhimõte
  (Rahastamiskõlblikud kulud kokku või avaliku sektori rahastamiskõlblikud kulud) | Liidu toetus | Riigi toetus | Riigi toetuse indikatiivne jaotus | Rahastamine kokku | Kaasrahastamismäär (48) | 100 % kaasrahastamise määr aruandeaastal 2020–2021 (*1) | Teadmiseks
  EIP toetused | Põhieraldis (kogu toetus, millest on lahutatud tulemusreserviga seonduvad summad) | Tulemusreserv | Tulemusreservi osatähtsus kogu liidu toetuse puhul |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Riigi avaliku sektori toetus | Riigi erasektori toetus  (47) | Liidu toetus | Riigi toetus | Liidu toetus | Riigi toetus (50) | |
| | | | | (a) | (b) = (c) + (d)) | (c) | (d) | (e) = (a) + (b) | (f) = (a)/(e)  (49) | | (g) | (h)=(a)-(j) | (i) = (b) – (k) | (j) | (k)= (b) * ((j)/(a)) | (l) =(j)/(a) *100 |
| <3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” > | <3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.6 type="N“SME” " input="G"> | <3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.9 type="N" input="G“SME” "> | <3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” > | Täpsem teave joonealuses märkuses * (näited allpool) | <3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” > | <3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”> | <3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>> | <3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”> | <3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>> | <3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”> |
| Prioriteetne suund 1 | ERF | | | | | | | | | ☐ | | | | | | |
| Prioriteetne suund 2 | ESF | | | | | | | | | ☐ | | | | | | |
| Prioriteetne suund 3 | Noorte tööhõive algatus (51) | Ei kohaldata | | | | | | | | ☐ | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Prioriteetne suund 4 | ESF | | | | | | | | | ☐ | | | | | | |
| Noorte tööhõive algatus (52) | Ei kohaldata | | | | | | | | ☐ | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Prioriteetne suund 5 | Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | ☐ | | | | | | |
| Prioriteetne suund 6 | ERF REACT-EU | Ei kohaldata | | | | | | | | ☐ | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Prioriteetne suund 7 | ESF REACT-EU | Ei kohaldata | | | | | | | | ☐ | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Prioriteetne suund 8 | Noorte tööhõive algatuse REACT-EU (53) | Ei kohaldata | | | | | | | | ☐ | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Prioriteetne suund 9 | ESF REACT-EU | Ei kohaldata | | | | | | | | ☐ | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Noorte tööhõive algatuse REACTEU (54) | Ei kohaldata | | | | | | | | ☐ | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Kokku | ERF | Vähem arenenud | | Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (1) | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | ERF | Üleminekuperiood | | Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (2) | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | ERF | Enam arenenud piirkonnad | | Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (3) | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | ERF | Äärepoolseimatele piirkondadele või hõredalt asustatud põhjapoolsetele aladele antav eritoetus | | Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (11) | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | ERF REACT-EU | Ei kohaldata | | Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (12) | | | | | | | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Kokku | ESF (55) | Vähem arenenud | | See ei võrdu tabelis 17 esitatud kogusummaga (5), sest viimane hõlmab ka noorte tööhõive algatusele eraldatavat vastavat ESFi toetust (56) | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | ESF (57) | Üleminekuperiood | | See ei võrdu tabelis 17 esitatud kogusummaga (6), sest viimane hõlmab ka noorte tööhõive algatusele eraldatavat vastavat ESFi toetust | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | ESF (58) | Enam arenenud piirkonnad | | See ei võrdu tabelis 17 esitatud kogusummaga (7), sest viimane hõlmab ka noorte tööhõive algatusele eraldatavat vastavat ESFi toetust | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | ESF REACT-EU | Ei kohaldata | | Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (13) | | | | | | | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Kokku | Noorte tööhõive algatus (59) | Ei kohaldata | | See ei võrdu tabelis 17 esitatud kogusummaga (9), sest viimane hõlmab ainult noorte tööhõive algatusele eraldatavaid eriotstarbelisi eraldisi. | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | Noorte tööhõive algatuse REACT-EU
   (60) | Ei kohaldata | | Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (14) | | | | | | | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Kokku | Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (10) | | | | | | | | | | | | |
| Kokku | REACT-EU | Ei kohaldata | | Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (15) | | | | | | | Ei kohaldata | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Kogusumma | | | | Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (16) | | | | | | | | | | | | |

Prioriteetne suund

Fond

Piirkonnakategooria

Liidu toetuse arvutamise põhimõte

(Rahastamiskõlblikud kulud kokku või avaliku sektori rahastamiskõlblikud kulud)

Liidu toetus

Riigi toetus

Riigi toetuse indikatiivne jaotus

Rahastamine kokku

Kaasrahastamismäär (48)

100 % kaasrahastamise määr aruandeaastal 2020–2021 (*1)

Teadmiseks

EIP toetused

Põhieraldis (kogu toetus, millest on lahutatud tulemusreserviga seonduvad summad)

Tulemusreserv

Tulemusreservi osatähtsus kogu liidu toetuse puhul

Riigi avaliku sektori toetus

Riigi erasektori toetus  (47)

Liidu toetus

Riigi toetus

Liidu toetus

Riigi toetus (50)

(a)

(b) = (c) + (d))

(c)

(d)

(e) = (a) + (b)

(f) = (a)/(e)  (49)

(g)

(h)=(a)-(j)

(i) = (b) – (k)

(j)

(k)= (b) * ((j)/(a))

(l) =(j)/(a) *100

<3.2.A.1 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.2 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.3 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.4 type="S" input="G"“SME” >

<3.2.A.5 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.6 type="N“SME” " input="G">

<3.2.A.7 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.8 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.9 type="N" input="G“SME” ">

<3.2.A.10 type="P" input="G"“SME” >

Täpsem teave joonealuses märkuses * (näited allpool)

<3.2.A.11 type="N" input="M"“SME” >

<3.2.A.12 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>

<3.2.A.13 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA”>>

<3.2.A.14 type="N" input="M" TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>

<3.2.A.15 type="N" input="M"” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU „NA”>>

<3.2.A.16 type="N" input="G” TA - “NA” YEI –“NA” REACT-EU “NA”>

Prioriteetne suund 1

ERF

☐

Prioriteetne suund 2

ESF

☐

Prioriteetne suund 3

Noorte tööhõive algatus (51)

Ei kohaldata

☐

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Prioriteetne suund 4

ESF

☐

Noorte tööhõive algatus (52)

Ei kohaldata

☐

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Prioriteetne suund 5

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

☐

Prioriteetne suund 6

ERF REACT-EU

Ei kohaldata

☐

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Prioriteetne suund 7

ESF REACT-EU

Ei kohaldata

☐

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Prioriteetne suund 8

Noorte tööhõive algatuse REACT-EU (53)

Ei kohaldata

☐

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Prioriteetne suund 9

ESF REACT-EU

Ei kohaldata

☐

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Noorte tööhõive algatuse REACTEU (54)

Ei kohaldata

☐

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kokku

ERF

Vähem arenenud

Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (1)

Kokku

ERF

Üleminekuperiood

Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (2)

Kokku

ERF

Enam arenenud piirkonnad

Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (3)

Kokku

ERF

Äärepoolseimatele piirkondadele või hõredalt asustatud põhjapoolsetele aladele antav eritoetus

Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (11)

Kokku

ERF REACT-EU

Ei kohaldata

Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (12)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kokku

ESF (55)

Vähem arenenud

See ei võrdu tabelis 17 esitatud kogusummaga (5), sest viimane hõlmab ka noorte tööhõive algatusele eraldatavat vastavat ESFi toetust (56)

Kokku

ESF (57)

Üleminekuperiood

See ei võrdu tabelis 17 esitatud kogusummaga (6), sest viimane hõlmab ka noorte tööhõive algatusele eraldatavat vastavat ESFi toetust

Kokku

ESF (58)

Enam arenenud piirkonnad

See ei võrdu tabelis 17 esitatud kogusummaga (7), sest viimane hõlmab ka noorte tööhõive algatusele eraldatavat vastavat ESFi toetust

Kokku

ESF REACT-EU

Ei kohaldata

Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (13)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kokku

Noorte tööhõive algatus (59)

Ei kohaldata

See ei võrdu tabelis 17 esitatud kogusummaga (9), sest viimane hõlmab ainult noorte tööhõive algatusele eraldatavaid eriotstarbelisi eraldisi.

Kokku

Noorte tööhõive algatuse REACT-EU
   (60)

Ei kohaldata

Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (14)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kokku

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (10)

Kokku

REACT-EU

Ei kohaldata

Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (15)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kogusumma

Võrdub tabelis 17 esitatud kogusummaga (16)

Tabel 18b:

Noorte tööhõive algatus – ESF, ESF REACT-EU ja noorte tööhõivealgatuse sihtotstarbelised eraldised
   (61)
  (kui asjakohane)-

| | Fond (62) | Piirkonnakategooria | Liidu toetuse arvutamise põhimõte
  (Rahastamiskõlblikud kulud kokku või avaliku sektori rahastamiskõlblikud kulud) | Liidu toetus (a) | Riigi toetus
  (b) = (c) + (d)) | Riigi toetuse indikatiivne jaotus | Rahastamine kokku
  (e) = (a) + (b) | Kaasrahastamismäär
  (f) = (a)/(e)  (64) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Riigi avaliku sektori toetus
  (c) | Riigi erasektori toetus
  (d)  (63) |
| | <3.2.B.1 type="S" input="G"> | <3.2.B.2 type="S" input="G"> | <3.2.B.3 type="S" input="G"> | <3.2.B.1 type="N" input="M"> | <3.2.B.4 type="N" input="G"> | <3.2.B.5 type="N" input="M"> | <3.2.B.6 type="N" input="M"> | <3.2.B.7 type="N" input="G"> | <3.2.B.8 type="P" input="G"> |
| 1. | Noorte tööhõive algatuse sihtotstarbeline eraldis | Ei kohaldata | | | 0 | | | | 100 % |
| 2. | ESFi vastav toetus | Vähem arenenud piirkonnad | | | | | | | |
| 3. | ESFi vastav toetus | üleminek | | | | | | | |
| 4. | ESFi vastav toetus | Enam arenenud piirkonnad | | | | | | | |
| 5. | Noorte tööhõive algatuse REACT-EU sihtotstarbeline eraldis | Ei kohaldata | | | | | | | 100 % |
| 6. | ESF REACT- EU vastav toetus | Ei kohaldata | | | | | | | |
| 7. | KOKKU: Noorte tööhõive algatuse prioriteetne suund või selle osa. | [Peab võrduma [3. prioriteetse suuna või selle osaga] | | Summa (1:4) | Summa (1:4) | | | | |
| 8. | KOKKU: Noorte tööhõive algatuse REACT-EU [osa]
  Prioriteetne suund | [Peab võrduma [prioriteetse suuna või selle osaga] | | | | | | | |
| 9. | | | ESFi osatähtsus vähem arenenud piirkondade puhul
  2/summa (2:4) | <3.2.c.11 type="P" input="G"> | | | | | |
| 10. | | | ESFi osatähtsus üleminekupiirkondade puhul
  3/summa (2:4) | <3.2.c.13 type="P" input="G"> | | | | | |
| 11. | | | ESFi osatähtsus enam arenenud piirkondade puhul
  4/summa (2:4) | <3.2.c.14 type="P" input="G"> | | | | | |

Fond (62)

Piirkonnakategooria

Liidu toetuse arvutamise põhimõte

(Rahastamiskõlblikud kulud kokku või avaliku sektori rahastamiskõlblikud kulud)

Liidu toetus (a)

Riigi toetus

(b) = (c) + (d))

Riigi toetuse indikatiivne jaotus

Rahastamine kokku

(e) = (a) + (b)

Kaasrahastamismäär

(f) = (a)/(e)  (64)

Riigi avaliku sektori toetus

(c)

Riigi erasektori toetus

(d)  (63)

<3.2.B.1 type="S" input="G">

<3.2.B.2 type="S" input="G">

<3.2.B.3 type="S" input="G">

<3.2.B.1 type="N" input="M">

<3.2.B.4 type="N" input="G">

<3.2.B.5 type="N" input="M">

<3.2.B.6 type="N" input="M">

<3.2.B.7 type="N" input="G">

<3.2.B.8 type="P" input="G">

1.

Noorte tööhõive algatuse sihtotstarbeline eraldis

Ei kohaldata

0

100 %

2.

ESFi vastav toetus

Vähem arenenud piirkonnad

3.

ESFi vastav toetus

üleminek

4.

ESFi vastav toetus

Enam arenenud piirkonnad

5.

Noorte tööhõive algatuse REACT-EU sihtotstarbeline eraldis

Ei kohaldata

100 %

6.

ESF REACT- EU vastav toetus

Ei kohaldata

7.

KOKKU: Noorte tööhõive algatuse prioriteetne suund või selle osa.

[Peab võrduma [3. prioriteetse suuna või selle osaga]

Summa (1:4)

Summa (1:4)

8.

KOKKU: Noorte tööhõive algatuse REACT-EU [osa]

Prioriteetne suund

[Peab võrduma [prioriteetse suuna või selle osaga]

9.

ESFi osatähtsus vähem arenenud piirkondade puhul

2/summa (2:4)

<3.2.c.11 type="P" input="G">

10.

ESFi osatähtsus üleminekupiirkondade puhul

3/summa (2:4)

<3.2.c.13 type="P" input="G">

11.

ESFi osatähtsus enam arenenud piirkondade puhul

4/summa (2:4)

<3.2.c.14 type="P" input="G">

Tabel 18c

Rahastamiskava jaotus prioriteetse suuna, fondi, piirkonnakategooria ja valdkondliku eesmärgi kaupa

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 esimese lõigu punkti d alapunkt ii)

| Prioriteetne suund | Fond (65) | Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane) | Valdkondlik eesmärk | Liidu toetus | Riigi toetus | Rahastamine kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.C.1 type="S" input="G"> | <3.2.C.2 type="S" input="G"> | <3.2.C.3 type="S" input="G"> | <3.2.C.4 type="S" input="G"> | <3.2.C.5 type="N" input="M"> | <3.2.C.6 type="N" input="M"> | <3.2.C.7 type="N" input="M"> |
| | | | | | | |
| | | | | |
| Kokku | | | | | | |

Prioriteetne suund

Fond (65)

Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane)

Valdkondlik eesmärk

Liidu toetus

Riigi toetus

Rahastamine kokku

<3.2.C.1 type="S" input="G">

<3.2.C.2 type="S" input="G">

<3.2.C.3 type="S" input="G">

<3.2.C.4 type="S" input="G">

<3.2.C.5 type="N" input="M">

<3.2.C.6 type="N" input="M">

<3.2.C.7 type="N" input="M">

Kokku

Tabel 19.

Soovituslik toetuse summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuse eesmärkide tarbeks

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõige 6) (66)

| Prioriteetne suund | Soovituslik toetuse summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuse eesmärkide tarbeks (eurodes) | Osatähtsus rakenduskava kogu eraldistes (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.C.8 type="S" input="G"> | <3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N> | <3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N> |
| | | |
| REACT- EU kokku | | |
| Kokku | | |

Prioriteetne suund

Soovituslik toetuse summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuse eesmärkide tarbeks (eurodes)

Osatähtsus rakenduskava kogu eraldistes (%)

<3.2.C.8 type="S" input="G">

<3.2.C.9 type="N" input="G"> Decision=N>

<3.2.C.10 type="P" input="G"> Decision=N>

REACT- EU kokku

Kokku

4. OSA

TERRITORIAALSE ARENGU INTEGREERITUD LÄHENEMISVIIS
   (67)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõige 3)

Võttes arvesse rakenduskava sisu ja eesmärke, kirjeldatakse territoriaalse arengu integreeritud lähenemisviisi, võttes arvesse partnerluslepingut, ning näidatakse, kuidas rakenduskava aitab saavutada selle eesmärke ja oodatavaid tulemusi..

| <4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">” |
| --- |

<4.0 type="S" maxlength="3500" input="M">”

4.1   Kohalik areng kogukonna eestvedamisel (kui asjakohane)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 3 punkt a)

Märgitakse, kuidas kasutada vahendeid kogukonna juhitud kohalikuks arenguks, ning põhimõtted, mille alusel määratakse kindlaks alad, kus seda rakendatakse.

| <4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.1 type="S" maxlength="7000" input="M" PA=Y>

4.2   Linnade säästva arengu integreeritud meetmed (kui asjakohane)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 3 punkt b). Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1301/2013 artikli 7 lõiked 2 ja 3 (68))

Asjakohasel juhul märgitakse ERFi toetuse soovituslik summa linnade säästva arengu integreeritud meetmete jaoks, mida rakendatakse vastavalt määruse (EL) nr 1301/2013 artikli 7 lõikele 2, ning ESFi toetuse soovituslik eraldis integreeritud meetmete jaoks.

| <4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”> |
| --- |

<4.2.1 type=”S” maxlength=”3500” input=”M”>

Tabel 20.

Linnade säästva arengu integreeritud meetmed – ERFi ja ESFi toetuse soovituslikud summad

| Fond | ERFi ja ESFi toetus (soovituslikud summad)
  (eurodes) | Osatähtsus fondist rakenduskavale eraldatavatest kogusummadest |
| --- | --- | --- |
| <4.2.2 type="S" input="G"> | <4.2.3 type="N" input="M"> | <4.2.3 type="P" input="G"> |
| ERF kokku (ilma REACT-EUta) | | |
| ESF kokku (ilma REACT-EUta) | | |
| ERF+ESF KOKKU (ilma REACT-EUta) | | |

Fond

ERFi ja ESFi toetus (soovituslikud summad)

(eurodes)

Osatähtsus fondist rakenduskavale eraldatavatest kogusummadest

<4.2.2 type="S" input="G">

<4.2.3 type="N" input="M">

<4.2.3 type="P" input="G">

ERF kokku (ilma REACT-EUta)

ESF kokku (ilma REACT-EUta)

ERF+ESF KOKKU (ilma REACT-EUta)

4.3   Integreeritud territoriaalsed investeeringud (kui asjakohane)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 3 punkt c).

Märgitakse, kuidas integreeritud territoriaalseid investeeringuid (määratletud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 36) kasutatakse muuks otstarbeks kui punktis 4.2 nimetatud juhtudel ja lisatakse soovituslik rahaeraldis iga prioriteetse suuna raames.

| <4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y"> |
| --- |

<4.3.1 type="S" maxlength="5000" input="M PA=Y">

Tabel 21.

Soovituslik rahaeraldis integreeritud territoriaalsete investeeringute jaoks, mis ei hõlma punktis 4.2 osutatud investeeringuid

(liidetud summa)

| Prioriteetne suund | Fond | Soovituslik rahaeraldis (liidu toetus) (eurodes) |
| --- | --- | --- |
| <4.3.2 type="S" input="G" PA=Y> | 4.3.3 type="S" input="G" PA=Y > | <4.3.4 type="N" input="M" PA=Y > |
| | | |
| ERF kokku [ilma REACT-EUta] | | |
| ESF kokku [ilma REACT-EUta] | | |
| ERF + ESF KOKKU (ilma REACT-EUta)] | | |
| ERF REACT-EU kokku | | |
| ESF REACT-EU kokku | | |
| ERF REACT-EU + ESF REACT-EU kokku | | |
| Kogusumma | | |

Prioriteetne suund

Fond

Soovituslik rahaeraldis (liidu toetus) (eurodes)

<4.3.2 type="S" input="G" PA=Y>

4.3.3 type="S" input="G" PA=Y >

<4.3.4 type="N" input="M" PA=Y >

ERF kokku [ilma REACT-EUta]

ESF kokku [ilma REACT-EUta]

ERF + ESF KOKKU (ilma REACT-EUta)]

ERF REACT-EU kokku

ESF REACT-EU kokku

ERF REACT-EU + ESF REACT-EU kokku

Kogusumma

4.4   Rakenduskavaga hõlmatud piirkondade- ja riikidevaheliste meetmete korraldamine toetusesaajate puhul, kes paiknevad vähemalt ühes muus liikmesriigis (kui asjakohane)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 3 punkt d).

| <4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y> |
| --- |

<4.4.1 type="S" maxlength="3500" input="M" PA=Y>

4.5   Rakenduskavas kavandatud meetmete panus makropiirkondlike strateegiate ja mere vesikonna strateegiate rakendamisel vastavalt vajadustele, mis liikmesriik on selle piirkonna jaoks määratlenud (kui asjakohane)

(Juhul, kui liikmesriik ja piirkonnad osalevad makropiirkondlikes ja mere vesikonna strateegiates)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 3 punkt e)

| <4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" > |
| --- |

<4.4.2 type="S" maxlength="3500" input="M" >

5. OSA

VAESUSEST KÕIGE ROHKEM MÕJUTATUD GEOGRAAFILISTE ALADE VÕI KÕIGE KÕRGEMA DISKRIMINEERIMISE VÕI SOTSIAALSE TÕRJUTUSE RISKIGA SIHTRÜHMADE ERIVAJADUSED (KUI ASJAKOHANE) (69)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 4 punkt a)

5.1   Vaesusest kõige rohkem mõjutatud geograafilised alad või kõige kõrgema diskrimineerimise riskiga sihtrühmad

| <5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.1.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

5.2   Rakenduskava strateegia selle kohta, kuidas käsitletakse vaesusest kõige rohkem mõjutatud geograafiliste alade või vastavate sihtrühmade erivajadusi, ning kui asjakohane partnerluslepingus sätestatud integreeritud lähenemisviisi panus

| <5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y> |
| --- |

<5.2.1 type="S" maxlength="7000" input="M" Decision= N PA=Y>

Tabel 22.

Meetmed, mis on suunatud vaesusest kõige rohkem mõjutatud geograafiliste alade või kõige kõrgema diskrimineerimise riskiga sihtrühmade erivajaduste toetamiseks
   (70)

| Sihtrühm/geograafiline ala | Integreeritud lähenemisviisi alla kuuluvate kavandatud meetmete liigid | Prioriteetne suund | Fond | Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane) | Investeerimisprioriteet |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y > | <5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y > | <5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y > | <5.2.5 type="S" input="S" PA=Y > |
| | | | | | |
| | | | | | |

Sihtrühm/geograafiline ala

Integreeritud lähenemisviisi alla kuuluvate kavandatud meetmete liigid

Prioriteetne suund

Fond

Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane)

Investeerimisprioriteet

<5.2.2 type="S" maxlength="255" input="M" Decision=N PA=Y >

<5.2.3type="S" maxlength= "1500" input="M" Decision= N PA=Y >

<5.2.4 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.6 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.7 type="S" input="S" Decision= N PA=Y >

<5.2.5 type="S" input="S" PA=Y >

6. OSA

RASKETE JA PÜSIVATE EBASOODSATE LOODUSLIKE VÕI DEMOGRAAFILISTE TINGIMUSTEGA GEOGRAAFILISTE PIIRKONDADE ERIVAJADUSED (KUI ASJAKOHANE) (71)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 4 punkt b).

| <6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<6.1 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N PA=Y>

7. OSA

KORRALDUSE, KONTROLLIMISE NING AUDITEERIMISE EEST VASTUTAVAD ASUTUSED JA ORGANID NING ASJAOMASTE PARTNERITE ROLL

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92b lõige 10 ja artikli 96 lõige 5)

7.1   Asjaomased asutused ja organid

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 5 punktid a ja b)

Tabel 23.

Asjaomased asutused ja organid

| Asutus/organ | Asutuse/organi nimi ja osakonna või üksuse nimi | Asutuse/organi juhataja (ametikoht) |
| --- | --- | --- |
| <7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” > | <7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > | <7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” > |
| Korraldusasutus | | |
| Sertifitseerimisasutus (kui see on olemas) | | |
| Auditeerimisasutus | | |
| Organ, kellele komisjon maksed teeb | | |

Asutus/organ

Asutuse/organi nimi ja osakonna või üksuse nimi

Asutuse/organi juhataja (ametikoht)

<7.1.1 type="S" input="S" Decision=N “SME” >

<7.1.2 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

<7.1.3 type="S" maxlength= "255" input="M" Decision=N “SME” >

Korraldusasutus

Sertifitseerimisasutus (kui see on olemas)

Auditeerimisasutus

Organ, kellele komisjon maksed teeb

7.2   Asjaomaste partnerite kaasamine

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 5 punkt c).

7.2.1   
  Meetmed, mida võetakse asjaomaste partnerite kaasamiseks rakenduskava ettevalmistusse, ning nende partnerite roll rakenduskava elluviimises, järelevalves ja hindamises

| <7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”> |
| --- |

<7.2.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N “SME”>

7.2.2   Kõik toetused kokku (ESFi ja ESF REACT-EU puhul, kui asjakohane)

(Viide: määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 6 lõige 1)

| <7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.2 type="S" maxlength="5000" input="M" Decisions=N>

7.2.3   Suutlikkuse tõstmiseks eraldatud summad (ESFi puhul, kui asjakohane)

(Viide: (määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 6 lõiked 2 ja 3)

| <7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N> |
| --- |

<7.2.3 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N>

8. OSA

ERFI, ESFI, ÜHTEKUULUVUSFONDI, NOORTE TÖÖHÕIVE ALGATUSE, EAFRD, EMKFI JA MUUDE LIIDU NING RIIKLIKE RAHASTAMISVAHENDITE JA EIP RAHASTAMISE KOORDINEERIMINE

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 6 punkt a)

Mehhanismid, mis tagavad asjaomaste fondide, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi (EAFRD), Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) ning muude liidu ja riiklike rahastamisvahendite ja EIP vahelise koordineerimise, võttes arvesse ühises strateegilises raamistikus sätestatud sätteid.

| <8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y> |
| --- |

<8.1 type="S" maxlength="14000" input="M" Decisions=N PA=Y>

9. OSA

EELTINGIMUSED
   (72)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 6 punkt b).

9.1   Eeltingimused

Teave toetuskõlblikkuse hindamise ja eeltingimuste täitmise kohta (vabatahtlik)

| <9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y> |
| --- |

<9.0 type="S" maxlength="14000" input="M" PA=Y>

Tabel 24.

Kohaldatavad eeltingimused ja nende täitmise hindamine

| Eeltingimus | Prioriteetsed suunad, mille suhtes eeltingimust kohaldatakse | Eeltingimuse täitmine (ja/ei/osaliselt) | Kriteeriumid | Kriteeriumi täitmine (ja/ei) | Viide
  (strateegiale, õigusaktile või muule asjakohasele dokumendile, sh vastavale lõigule või artiklile viitamisel tuleb lisada link veebisaidile või terviktekstile) | Selgitus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” > | 9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” > | <9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” > | <9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > | <9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | | | |

Eeltingimus

Prioriteetsed suunad, mille suhtes eeltingimust kohaldatakse

Eeltingimuse täitmine (ja/ei/osaliselt)

Kriteeriumid

Kriteeriumi täitmine (ja/ei)

Viide

(strateegiale, õigusaktile või muule asjakohasele dokumendile, sh vastavale lõigule või artiklile viitamisel tuleb lisada link veebisaidile või terviktekstile)

Selgitus

<9.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y“SME” >

9.1.2 type="S" maxlength="100" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.3 type="C" input="G" PA=Y “SME” >

<9.1.4 type="S" maxlength="500" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.5 type="B" input="S" PA=Y “SME” >

<9.1.6 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

<9.1.7 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

9.2   Eeltingimuste täitmiseks võetavate meetmete kirjeldus, vastutavad ametkonnad ja ajakava (73)

Tabel 25.

Üldiste eeltingimuste täitmiseks võetavad meetmed

| Üldine eeltingimus | Täitmata kriteeriumid | Võetavad meetmed | Tähtpäev (kuupäev) | Vastutavad asutused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME”
  > | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” > |
| | | | | |
| | | | |

Üldine eeltingimus

Täitmata kriteeriumid

Võetavad meetmed

Tähtpäev (kuupäev)

Vastutavad asutused

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME”
  >

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.4 type="D" input="M" PA=Y “SME” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME” >

Tabel 26.

Valdkondlike eeltingimuste täitmiseks võetavad meetmed

| Valdkondlik eeltingimus | Täitmata kriteeriumid | Võetavad meetmed | Tähtpäev (kuupäev) | Vastutavad asutused |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”> | <9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”


  TA- “NA” > | <9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”


  TA- “NA“> |
| 1. X | | Meede 1 | Meetme 1 elluviimise tähtaeg | |
| | Meede 2 | Meetme 2 elluviimise tähtaeg | |

Valdkondlik eeltingimus

Täitmata kriteeriumid

Võetavad meetmed

Tähtpäev (kuupäev)

Vastutavad asutused

<9.2.1 type="S" maxlength="500" input="G" PA=Y “SME” TA- “NA”>

<9.2.2 type="S" maxlength="500" input="G” PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.3 type="S" maxlength="1000" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.4 type="D" input="M " PA=Y “SME”

TA- “NA” >

<9.2.5 type="S" maxlength="500" input="M" PA=Y “SME”

TA- “NA“>

1. X

Meede 1

Meetme 1 elluviimise tähtaeg

Meede 2

Meetme 2 elluviimise tähtaeg

10. OSA

TOETUSESAAJA HALDUSKOORMUSE VÄHENDAMINE
   (74)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 6 punkt c).

Toetusesaajate halduskoormuse hindamise kokkuvõte ja vajaduse korral selle vähendamiseks kavandatud meetmed koos soovitusliku ajakavaga

| <10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y> |
| --- |

<10.0 type="S" maxlength="7000" input="M" decision=N PA=Y>

11. OSA

HORISONTAALSED PÕHIMÕTTED
   (75)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõige 7)

11.1   Kestlik areng

Kirjeldatakse konkreetseid meetmeid, kuidas tegevuste valimisel võetakse arvesse keskkonnakaitse nõudeid, ressursitõhusust, kliimamuutuste leevendamist, kliimamuutustega kohanemist, vastupidavust katastroofidele ning riskiennetust ja -juhtimist.

| <13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.1 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.2   Võrdsed võimalused ja diskrimineerimise vältimine

Kirjeldatakse konkreetseid meetmeid, millega edendatakse võrdseid võimalusi ja ennetatakse diskrimineerimist soo, rassi või rahvuse, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel rakenduskava ettevalmistuse, kavandamise ja elluviimise ajal ning eriti seoses rahastamisele juurdepääsuga, võttes arvesse diskrimineerimise ohus olevate sihtrühmade vajadusi ja eelkõige nõudeid, tagada juurdepääs puuetega inimestele.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

11.3   Meeste ja naiste võrdõiguslikkus

Kirjeldatakse rakenduskava panust meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamisel, ja vajaduse korral soolise perspektiivi integreerimise tagamise korda rakenduskava ja tegevuse tasandil.

| <13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N> |
| --- |

<13.2 type="S" maxlength="5500" input="M" decision=N>

12. OSA

ERALDISEISVAD ELEMENDID

12.1   Suurprojektid, mille rakendamine on kavandatud programmiperioodiks

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 punkt e)

Tabel 27.

Suurprojektide nimekiri

| Projekt | Kavandatud teatamise / esitamise kuupäev
  (aasta, kvartal) | Rakendamise kavandatud algus
  (aasta, kvartal) | Kavandatud lõppkuupäev
  (aasta, kvartal) | Prioriteetne suund / investeerimisprioriteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N> | <12.1.2 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.3 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.4 type="D" input="M" decision=N > | <12.1.5 type="S"" input="S" decision=N > |
| | | | | |

Projekt

Kavandatud teatamise / esitamise kuupäev

(aasta, kvartal)

Rakendamise kavandatud algus

(aasta, kvartal)

Kavandatud lõppkuupäev

(aasta, kvartal)

Prioriteetne suund / investeerimisprioriteet

<12.1.1 type="S" maxlength="500" input="S" decision=N>

<12.1.2 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.3 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.4 type="D" input="M" decision=N >

<12.1.5 type="S"" input="S" decision=N >

12.2   Rakenduskava tulemusraamistik (76)

Tabel 28.

Tulemusraamistik fondi ja piirkonnakategooria kaupa (kokkuvõttev tabel)

| Prioriteetne suund | Fond | Piirkonnakategooria | Näitaja või peamine rakendusetapp | Vajaduse korral mõõtühik | 2018. aasta vahe-eesmärk | Lõplik sihtväärtus (2023)
   (77) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| M | W | T |
| <12.2.1 type="S" input="G"> | <12.2.2 type="S" input="G"> | <12.2.3 type="S" input="G"> | <12.2.4 type="S" input="G"> | <12.2.5 type="S" input="G"> | <12.2.6 type="S" input="G"> | <12.2.7 type="S"


  input="G"> |
| | | | | | | | | |

Prioriteetne suund

Fond

Piirkonnakategooria

Näitaja või peamine rakendusetapp

Vajaduse korral mõõtühik

2018. aasta vahe-eesmärk

Lõplik sihtväärtus (2023)
   (77)

M

W

T

<12.2.1 type="S" input="G">

<12.2.2 type="S" input="G">

<12.2.3 type="S" input="G">

<12.2.4 type="S" input="G">

<12.2.5 type="S" input="G">

<12.2.6 type="S" input="G">

<12.2.7 type="S"

input="G">

12.3   Rakenduskava ettevalmistamisse kaasatud partnerid

| <12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N> |
| --- |

<12.3 type="S" maxlength="10500" input="M" decision=N>

LISAD (laaditakse elektroonilises teabevahetussüsteemis üles eraldi failidena)

| — | Eelhindamise aruande kavand ja kommenteeritud kokkuvõte (kohustuslik) |
| --- | --- |

—

Eelhindamise aruande kavand ja kommenteeritud kokkuvõte (kohustuslik)

| — | (Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 55 lõige 2 ja artikli 92b lõige 10) (78) |
| --- | --- |

—

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 55 lõige 2 ja artikli 92b lõige 10) (78)

| — | Eeltingimuste kohaldatavuse hindamist ja nende täitmist käsitlevad dokumendid (kui eeltingimusi kohaldatakse) (79) |
| --- | --- |

—

Eeltingimuste kohaldatavuse hindamist ja nende täitmist käsitlevad dokumendid (kui eeltingimusi kohaldatakse) (79)

| — | Võrdõiguslikkusega tegelevate riiklike asutuste arvamus punktide 11.2 ja 11.3 kohta (Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõige 7) (80) |
| --- | --- |

—

Võrdõiguslikkusega tegelevate riiklike asutuste arvamus punktide 11.2 ja 11.3 kohta (Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõige 7) (80)

| — | Rakenduskava lühikokkuvõte (kui asjakohane) |
| --- | --- |

—

Rakenduskava lühikokkuvõte (kui asjakohane)

---

(1)  Väljaelementide seletus:

1

| | type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = jada, C = kontroll-lahter, P = protsendimäär, B = Boole' i muutuja (kahendmuutuja) |
| --- | --- |

type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = jada, C = kontroll-lahter, P = protsendimäär, B = Boole' i muutuja (kahendmuutuja)

type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = jada, C = kontroll-lahter, P = protsendimäär, B = Boole' i muutuja (kahendmuutuja)

| | otsus: N = ei ole osa komisjoni otsusest, millega kiidetakse heaks rakenduskava |
| --- | --- |

otsus: N = ei ole osa komisjoni otsusest, millega kiidetakse heaks rakenduskava

otsus: N = ei ole osa komisjoni otsusest, millega kiidetakse heaks rakenduskava

| | input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis; |
| --- | --- |

input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis;

input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis;

| | „maxlength” = tähemärkide (sealhulgas tühikute) maksimaalne arv |
| --- | --- |

„maxlength” = tähemärkide (sealhulgas tühikute) maksimaalne arv

„maxlength” = tähemärkide (sealhulgas tühikute) maksimaalne arv

| | PA – Y= elemendid, mida võib esitada üksnes partnerluskokkuleppe puhul |
| --- | --- |

PA – Y= elemendid, mida võib esitada üksnes partnerluskokkuleppe puhul

PA – Y= elemendid, mida võib esitada üksnes partnerluskokkuleppe puhul

| | TA – NA = ei kohaldata juhul, kui rakenduskava on ette nähtud üksnes tehnilise abi andmiseks |
| --- | --- |

TA – NA = ei kohaldata juhul, kui rakenduskava on ette nähtud üksnes tehnilise abi andmiseks

TA – NA = ei kohaldata juhul, kui rakenduskava on ette nähtud üksnes tehnilise abi andmiseks

| | YEI – NA = ei kohaldata juhul, kui rakenduskava on ette nähtud üksnes noorte tööhõive algatuse meetmete jaoks |
| --- | --- |

YEI – NA = ei kohaldata juhul, kui rakenduskava on ette nähtud üksnes noorte tööhõive algatuse meetmete jaoks

YEI – NA = ei kohaldata juhul, kui rakenduskava on ette nähtud üksnes noorte tööhõive algatuse meetmete jaoks

| | SME = kohaldatakse ka nende rakenduskavade suhtes, mis on ette nähtud VKEde toetuseks mõeldud piiristamata garantiide ja väärtpaberistamisega seotud ühisinstrumentide jaoks, mida rakendab EIP. |
| --- | --- |

SME = kohaldatakse ka nende rakenduskavade suhtes, mis on ette nähtud VKEde toetuseks mõeldud piiristamata garantiide ja väärtpaberistamisega seotud ühisinstrumentide jaoks, mida rakendab EIP.

SME = kohaldatakse ka nende rakenduskavade suhtes, mis on ette nähtud VKEde toetuseks mõeldud piiristamata garantiide ja väärtpaberistamisega seotud ühisinstrumentide jaoks, mida rakendab EIP.

(2)  Käesolevas lisas esitatud tabelites on toodud REACT-EU vahendite (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 92a) jagunemine, st ERF REACT-EU, ESF REACT-EU ja noorte tööhõive algatus REACT-EU (kui see on asjakohane)).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

3

(4)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

4

(5)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

5

(6)  Euroopa Regionaalarengu Fond.

6

(7)  Euroopa Sotsiaalfond.

7

(8)  Noorte tööhõive algatus.

8

(9)  Liidu toetus kokku (sealhulgas põhieraldis ja tulemusreserv).

9

(10)  Teave esitatakse fondi ja prioriteetse suuna kaupa.

10

(11)  Valdkondliku eesmärgi pealkiri (ei kohaldata tehnilise abi suhtes).

11

(12)  Investeerimisprioriteedi pealkiri (ei kohaldata tehnilise abi suhtes).

12

(13)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

13

(14)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

14

(15)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

15

(16)  ERFi, Ühtekuuluvusfondi puhul ja ERF REACT-EU puhul võivad sihtväärtused olla nii kvalitatiivsed kui ka kvantitatiivsed.

16

(17)  Loetelu sisaldab selliseid üldisi tulemusnäitajaid, mille jaoks on määratletud sihtväärtused, ja kõiki rakenduskavaga seonduvaid tulemusnäitajaid. Üldiste tulemusnäitajate sihtväärtused peavad olema arvulised; rakenduskavaga seonduvad tulemusnäitajad võivad olla nii kvalitatiivsed kui ka kvantitatiivsed. Sihtväärtuse võib esitada terviku kohta (mehed ja naised kokku) või sugude kaupa jaotatult, algväärtusi võib vastavalt kohandada. „M” = mehed, „W” =naised, „T” =kokku.

17

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).

18

(19)  Loetelu sisaldab selliseid üldisi tulemusnäitajaid, mille jaoks on määratletud sihtväärtused, ja kõiki rakenduskavaga seonduvaid tulemusnäitajaid. Üldiste tulemusnäitajate sihtväärtused peavad olema arvulised; rakenduskavaga seonduvad tulemusnäitajad võivad olla nii kvalitatiivsed kui ka kvantitatiivsed. Kõik määruse (EL) nr 1304/2013 II lisas sätestatud tulemusnäitajad, mida kasutatakse noorte tööhõive algatuse rakendamise jälgimiseks, peavad olema seotud arvulise sihtväärtusega. Sihtväärtuse võib esitada terviku kohta (mehed ja naised kokku) või sugude kaupa jaotatult, algväärtusi võib vastavalt kohandada. „M” = mehed, „W” =naised, „T” =kokku.

19

(20)  Piirkonnakategooriatesse jaotust ei ole vaja, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

20

(21)  ESFi puhul sisaldab loetelu neid üldisi väljundnäitajaid, mille jaoks on kehtestatud sihtväärtus. Sihtväärtuse võib esitada terviku kohta (mehed ja naised kokku) või sugude kaupa jaotatult. ERF REACT-EU puhul ei ole sugude kaupa jaotamine enamasti vajalik. „M” = mehed, „W” =naised, „T” =kokku.

21

(22)  ESFi ja ESF REACT-EU puhul sisaldab loetelu selliseid üldisi väljundnäitajaid, mille jaoks on kehtestatud sihtväärtused, ja kõiki rakenduskavaga seonduvaid väljundnäitajaid.

22

(23)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

23

(24)  Kui selle prioriteetse suuna osana rakendatakse ka noorte tööhõive algatuse meetmeid, tuleb noorte tööhõive algatuse jaoks seatud vahe-eesmärgid ja eesmärgid sisestada eraldi neist vahe-eesmärkidest ja eesmärkidest, mis seati prioriteetse suuna jaoks vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõike 7 viienda lõigu alusel koostatud rakendusaktile, sest noorte tööhõive algatuse jaoks eraldatud vahendid (konkreetsed eraldised ja neile vastav ESFi toetus) ei lähe tulemusreservi puhul arvesse.

24

(25)  Vahe-eesmärke võib esitada terviku kohta (mehed ja naised kokku) või sugude kaupa jaotatult. „M“ = mehed, „W“ =naised, „T“ =kokku.

25

(26)  Sihtväärtuse võib esitada terviku kohta (mehed ja naised kokku) või sugude kaupa jaotatult. „M“ = mehed, „W“ =naised, „T“ =kokku.

26

(27)  Summad näitavad liidu toetust kokku (st koosnevad põhieraldisest ja tulemusreservist).

27

(28)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

28

(29)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

29

(30)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

30

(31)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

31

(32)  Kui asjakohane, lisada arvandmed ESFi panuse kohta määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 9 esimese lõigu punktides 1–7 ja artikli 92b lõikes 9 sätestatud valdkondlike eesmärkide saavutamisel.

32

(33)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

33

(34)  Seda osa ei ole vaja täita, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

34

(35)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

35

(36)  Andmed tuleb esitada, kui rakenduskavas on tehnilise abi summadena kavandatud liidu toetust üle 15 miljoni euro.

36

(37)  Andmed tuleb esitada, kui see on objektiivselt põhjendatud meetme sisu arvestades ja kui rakenduskavas on tehnilise abi summadena kavandatud liidu toetust üle 15 miljoni euro.

37

(38)  Sihtväärtusi võib esitada nii kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt. Sihtväärtuse võib esitada terviku kohta (mehed ja naised kokku) või sugude kaupa jaotatult, algväärtusi võib vastavalt kohandada. „M“ = mehed, „W“ =naised, „T“ =kokku.

38

(39)  Tehnilise abi väljundnäitajate puhul on sihtväärtuste esitamine vabatahtlik. Sihtväärtuse võib esitada terviku kohta (mehed ja naised kokku) või sugude kaupa jaotatult. „M“ = mehed, „W“ =naised, „T“ =kokku.

39

(40)  Summad näitavad liidu toetust kokku (st koosnevad põhieraldisest ja tulemusreservist).

40

(41)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

41

(42)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

42

(43)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava või prioriteetne suund on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

43

(44)  Rahaeraldis kokku (liidu toetus), millest on lahutatud tulemusreserviga seonduvad summad.

44

(45)  ESFi vahenditest eraldatav summa kokku, sealhulgas ESFi toetus noorte tööhõive algatuse jaoks. Tulemusreservi kajastavad andmed ei hõlma ESFi toetust noorte tööhõive algatuse jaoks, sest need summad on tulemusreservist välja jäetud.

45

(46)  ESFi vahenditest eraldatav summa kokku, sealhulgas ESFi toetus noorte tööhõive algatuse jaoks. Tulemusreservi kajastavad andmed ei hõlma ESFi toetust noorte tööhõive algatuse jaoks, sest need summad on tulemusreservist välja jäetud.

46

(*1)  Märgistades kastikese, taotleb liikmesriik määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 25a lõike 1 kohaselt 100 % kaasrahastamismäära kohaldamist rakenduskava [kõikide prioriteetsete suundade] [mõne prioriteetse suunda] kohta 1. juulil 2020 algaval ja 30. juunil 2021 lõppeval aruandeaastal maksetaotlustes deklareeritud kulude suhtes.

*1

(47)  Erandit ühissätete määruse artikli 120 lõike 3 esimesest ja teisest lõigust (nagu on sätestatud ühissätete määruse artikli 92b lõikes 11) ei kohaldata REACT-EU lisavahendite suhtes, mis on ette nähtud tehnilise abi jaoks. Kui tehnilise abi prioriteeetse suuna raames toetatakse mitut piirkonnakategooriat, siis määäratakse selle prioriteetse suuna kaasrahastamismäär kindlaks proportsionaalselt, võttes arvesse ühissätete määruse artikli 120 lõikes 3 sätestatud piirmäära, REACT-EU vahendite jaotust piirkonnakategooriate vahel selle prioriteetse suuna puhul.

47

(48)  Riikliku kaasrahastamise summad on jaotatud proportsionaalselt põhieraldise ja tulemusreservi vahel.

48

(49)  Käesolev prioriteetne suund hõlmab noorte tööhõive algatusele antavat eritoetust ja kohandatud Euroopa Sotsiaalfondi toetust.

49

(50)  Käesolev prioriteetne suund hõlmab noorte tööhõive algatusele antavat eritoetust ja kohandatud Euroopa Sotsiaalfondi toetust.

50

(51)  Käesolev prioriteetne suund hõlmab noorte tööhõive algatusele antavat eritoetust ja kohandatud Euroopa Sotsiaalfondi toetust.

51

(52)  Käesolev prioriteetne suund hõlmab noorte tööhõive algatuse REACT-EU-le antavat eritoetust ja kohandatud ESF REACT-EU toetust.

52

(53)  ESFi toetus ilma vastava noorte tööhõive algatusele eraldatava toetuseta.

53

(54)  Tabelis 18a esitatud vähem arenenud piirkondadele, üleminekupiirkondadele ja enam arenenud piirkondadele ning noorte tööhõive algatusele eraldatava ESFi toetuse summad kokku võrduvad ESFi toetuse summadega kõnealustele piirkondadele ning noorte tööhõive algatusele eraldatava eriotstarbelise toetusega, mis esitati tabelis 17.

54

(55)  ESFi toetus ilma vastava noorte tööhõive algatusele eraldatava toetuseta.

55

(56)  ESFi toetus ilma vastava noorte tööhõive algatusele eraldatava toetuseta.

56

(57)  Hõlmab noorte tööhõivealgatusele antavat eritoetust ja kohandatud Euroopa Sotsiaalfondi toetust.

57

(58)  Hõlmab noorte tööhõivealgatuse REACT-EU-le antavat eritoetust ja kohandatud Euroopa Sotsiaalfondi REACT-EU toetust.

58

(59)  Täita ainult siis, kui prioriteetsed suunad on esitatud kogukuludes.

59

(60)  Seda määra võib tabelis ümardada lähima täisarvuni. Maksete tagastamiseks kasutatud täpne määr on suhtarv f.

60

(61)  Täidetakse iga prioriteetse suuna (või selle osa) kohta, kui tegemist on noorte tööhõive algatusega.

61

(62)  Noorte tööhõive algatust (eriotstarbelised eraldised ja ESFi toetus) loetakse eraldi fondiks ja seda tuleks kajastada eraldi real isegi juhul, kui tegemist on prioriteetse suuna osaga.

62

(63)  (2) Täita ainult siis, kui prioriteetsed suunad on esitatud kogukuludes.

63

(64)  (3) Seda määra võib tabelis ümardada lähima täisarvuni. Maksete tagastamiseks kasutatud täpne määr on suhtarv f.

64

(65)  Selles tabelis käsitatakse noorte tööhõive algatuste jaoks eraldatud vahendeid (konkreetsed eraldised ja neile vastav ESFi toetus) fondina.

65

(66)  Tabel koostatakse automaatselt tabelite põhjal, mis näitavad iga prioriteetse suuna alla kuuluva sekkumiskategooriaid.

66

(67)  Kui rakenduskava muudetakse, et lisada eraldiseisev prioriteetne suund (eraldiseisvad prioriteetsed suunad) valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ raames, siis tuleb see osa täita üksnes vastava toetuse kohta.

67

(68)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 289).

68

(69)  Seda osa ei ole vaja täita, kui rakenduskava on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

69

(70)  Kui rakenduskava hõlmab rohkem kui ühte piirkonnakategooriat, siis tuleb esitada jaotus piirkondade kaupa.

70

(71)  Seda osa ei ole vaja täita, kui rakenduskava on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

71

(72)  Seda osa ei täideta, kui rakenduskava on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

72

(73)  Tabeleid 25 ja 26 kasutatakse üksnes juhul, kui kohaldatavad üldised ja valdkondlikud eeltingimused on rakenduskava esitamise ajal täitmata või osaliselt täidetud (vt tabel 24).

73

(74)  Seda osa ei ole vaja täita, kui rakenduskava on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

74

(75)  Seda osa ei ole vaja täita, kui rakenduskava on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

75

(76)  Seda osa ei ole vaja täita, kui rakenduskava on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

76

(77)  Sihtväärtuse võib esitada terviku kohta (mehed ja naised kokku) või sugude kaupa jaotatult.

77

(78)  Seda lisa ei täideta, kui rakenduskava on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

78

(79)  Seda lisa ei täideta, kui rakenduskava on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

79

(80)  Seda lisa ei ole vaja täita, kui rakenduskava on seotud valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

80

---

II LISA

Lisa II asendatakse järgmisega:

„II LISA

Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi alla kuuluva koostööprogrammi näidis

| CCI | <0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1) |
| --- | --- |
| Pealkiri | <0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |
| Versioon | <0.3 type=‘N’ input=‘G’> |
| Esimene aasta | <0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’> |
| Viimane aasta | <0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>> |
| Toetuskõlblik alates | <0.6 type=‘D’ input=‘G’> |
| Toetuskõlblik kuni | <0.7 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Euroopa Komisjoni otsuse number | <0.8 type=‘S’ input=‘G’>> |
| Euroopa Komisjoni otsuse kuupäev | <0.9 type=‘D’ input=‘G’>> |
| Liikmesriigi muutmisotsuse number | <0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>> |
| Liikmesriigi muutmisotsuse kuupäev | <0.11 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Liikmesriigi muutmisotsuse jõustumise kuupäev | <0.12 type=‘D’ input=‘M’>> |
| Selle koostööprogrammiga hõlmatud NUTS piirkonnad | <0.13 type=‘S’ input=‘S’>> |

CCI

<0.1 type=‘S’ maxlength=‘15’ input=‘S’>
   (1)

Pealkiri

<0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

Versioon

<0.3 type=‘N’ input=‘G’>

Esimene aasta

<0.4 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>

Viimane aasta

<0.5 type=‘N’ maxlength=‘4’ input=‘M’>>

Toetuskõlblik alates

<0.6 type=‘D’ input=‘G’>

Toetuskõlblik kuni

<0.7 type=‘D’ input=‘G’>>

Euroopa Komisjoni otsuse number

<0.8 type=‘S’ input=‘G’>>

Euroopa Komisjoni otsuse kuupäev

<0.9 type=‘D’ input=‘G’>>

Liikmesriigi muutmisotsuse number

<0.10 type=‘S’ maxlength=‘20’ input=‘M’>>

Liikmesriigi muutmisotsuse kuupäev

<0.11 type=‘D’ input=‘M’>>

Liikmesriigi muutmisotsuse jõustumise kuupäev

<0.12 type=‘D’ input=‘M’>>

Selle koostööprogrammiga hõlmatud NUTS piirkonnad

<0.13 type=‘S’ input=‘S’>>

1. OSA

STRATEEGIA, MIS KÄSITLEB KOOSTÖÖPROGRAMMI PANUST LIIDU ARUKA, JÄTKUSUUTLIKU JA KAASAVA MAJANDUSKASVU STRATEEGIASSE NING MAJANDUSLIKU, SOTSIAALSE JA TERRITORIAALSE ÜHTEKUULUVUSE SAAVUTAMISEKS
   (2)

(Viide: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (3) artikli 27 lõige 1 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1299/2013 (4) artikli 8 lõike 2 punkt a)

1.1   Strateegia, mis käsitleb koostööprogrammi panust liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks

1.1.1   Koostööprogrammi strateegia kirjeldus, milles näidatakse, kuidas koostööprogrammiga panustatakse liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiasse ning majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse saavutamisse

| <1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’> |
| --- |

<1.1.1 type=‘S’ maxlength=‘70000’ input=‘M’>

Kui tegemist on olemasoleva koostööprogrammi muutmisega, et võtta kasutusele REACT-EU lisavahendeid, tuleb allpool esitatud vastavas tekstikastis kirjeldada mõju, mida eeldatavasti avaldatakse COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamisele ning ettevalmistuste tegemisele, et taastada majandus rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil.

1.1.1a   Koostööprogrammi eeldatav mõju COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamisele ning ettevalmistuste tegemisele, et taastada majandus rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil

| <1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M"> |
| --- |

<1.1.1 type="S" maxlength="10 000 " input="M">

1.1.2   Selgitus, mille alusel valiti ühist strateegilist raamistikku arvesse võttes valdkondlikud eesmärgid ja neile vastavad investeerimisprioriteedid, mis põhinevad programmipiirkonna kui terviku vajaduste analüüsil ja vajadustele vastaval strateegial (kui asjakohane tuleks kirjeldada piiriülese taristu puuduvaid ühendusi) ja võtavad arvesse eelhindamise tulemusi

Kui tegemist on olemasoleva koostööprogrammi muutmisega, et võtta kasutusele REACT-EU lisavahendeid, tuleb lisada järgmine kirjeldus.

1.1.2a   Põhjendus, milles kirjeldatakse eeldatavat mõju COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamisele ning ettevalmistuste tegemisele, et taastada majandus rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92b lõige 9)

Tabel 1.

Valdkondlike eesmärkide ja vastavate investeerimisprioriteetide valiku põhjendus

| Valitud valdkondlik eesmärk | Valitud investeerimisprioriteet | Valiku põhjendus või kriisi tagajärgede kõrvaldamise mõju (kui see on asjakohane) |
| --- | --- | --- |
| <1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ > | <1.1.3 type=‘S’ input=‘S’> | <1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’> |
| | | |

Valitud valdkondlik eesmärk

Valitud investeerimisprioriteet

Valiku põhjendus või kriisi tagajärgede kõrvaldamise mõju (kui see on asjakohane)

<1.1.2 type=‘S’ input=‘S’ >

<1.1.3 type=‘S’ input=‘S’>

<1.1.4 type=‘S’ maxlength=‘1000’ input=‘M’>

1.2   Rahaeraldiste põhjendus

Iga valdkondliku eesmärgi ning vajaduse korral investeerimisprioriteedi jaoks eraldatava summa (st liidu toetus) põhjendus valdkondliku kontsentreerumise nõuete alusel ja võttes arvesse eelhindamise tulemusi.

| <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

Kui tegemist on olemasoleva koostööprogrammi muutmisega, et võtta kasutusele REACT-EU lisavahendeid, tuleb lisada järgmine kirjeldus:

1.2a   Selgitus, miks eraldatakse programmile REACT-EU lisavahendeid ning kuidas need vahendid suunatakse geograafilistesse piirkondadesse, kus neid kõige rohkem vajatakse, võttes arvesse piirkondade erinevaid vajadusi ja arengutasemeid, tagamaks et jätkuvalt keskendutakse vähem arenenud piirkondadele ja järgitakse ELi toimimise lepingu artiklis 174 sätestatud majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse eesmärki.

| <1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ > |
| --- |

<1.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3000’ input=‘M’ >

Tabel 2:

Ülevaade koostööprogrammis esitatud investeerimisstrateegiast

| Prioriteetne suund | ERFi toetus (eurodes) | Koostööprogrammile antava liidu toetuse osatähtsus (%) (fondi kaupa) (5) | Valdkondlik eesmärk (6) | Investeerimisprioriteedid (7) | Investeerimisprioriteedile vastavad erieesmärgid | Erieesmärgile vastavad tulemusnäitajad |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Euroopa Regionaalarengu Fond (8) | ENI
   (9)
  (vajaduse korral) | IPA (vajaduse korral) (10) |
| <1.2.1 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’> | <1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’> | <1.2.6 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.7 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.8 type=‘S’ input=‘G’> | <1.2.9 type=‘S’ input=‘G’> |
| REACT-EU | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioriteetne suund

ERFi toetus (eurodes)

Koostööprogrammile antava liidu toetuse osatähtsus (%) (fondi kaupa) (5)

Valdkondlik eesmärk (6)

Investeerimisprioriteedid (7)

Investeerimisprioriteedile vastavad erieesmärgid

Erieesmärgile vastavad tulemusnäitajad

Euroopa Regionaalarengu Fond (8)

ENI
   (9)
  (vajaduse korral)

IPA (vajaduse korral) (10)

<1.2.1 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.3type=‘N’ ‘ input=‘G’>

<1.2.4 type=‘S’ input=‘G’><1.2.9 type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.5 type=‘S’ input=‘G’><1.2.1 0type=‘P’ input=‘G’>

<1.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.7 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.8 type=‘S’ input=‘G’>

<1.2.9 type=‘S’ input=‘G’>

REACT-EU

2. OSA

PRIORITEETSED SUUNAD

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punktid b ja c)

2.A

PRIORITEETSETE SUUNDADE (V.A TEHNILINE ABI) KIRJELDUS

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkt b).

2.A.1   Prioriteetne suund (korratakse iga prioriteetse suuna puhul)

| Prioriteetse suuna tunnus (ID) | <2A.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Prioriteetse suuna nimetus | <2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |

Prioriteetse suuna tunnus (ID)

<2A.1 type=‘N’ input=‘G’>

Prioriteetse suuna nimetus

<2A.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

| ☐ | Kogu prioriteetset suunda rakendatakse üksnes rahastamisvahendite abil |
| --- | --- |

☐

Kogu prioriteetset suunda rakendatakse üksnes rahastamisvahendite abil

<2A.3 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Kogu prioriteetset suunda rakendatakse üksnes liidu tasandil loodud rahastamisvahendite abil |
| --- | --- |

☐

Kogu prioriteetset suunda rakendatakse üksnes liidu tasandil loodud rahastamisvahendite abil

<2A.4 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Kogu prioriteetset suunda rakendatakse kogukondlikult juhitava kohaliku arengu vahendite abil |
| --- | --- |

☐

Kogu prioriteetset suunda rakendatakse kogukondlikult juhitava kohaliku arengu vahendite abil

<2A.5 type=‘C’ input=‘M’>

| ☐ | Kogu prioriteetse suuna raames tegeletakse REACT-EUga. |
| --- | --- |

☐

Kogu prioriteetse suuna raames tegeletakse REACT-EUga.

<2A.6 type="C" input="M">

2.A.2   Selgitus kehtestatud prioriteetse suuna kohta, mis hõlmab rohkem kui ühte valdkondlikku eesmärki (vajaduse korral) (11)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõige 1)

| <2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’> |
| --- |

<2.A.0 type=‘S’ maxlength=‘3 500 ’ input=‘M’>

2.A.3   Fond ja liidu toetuse arvutamise põhimõte

(korratakse prioriteetse suuna alla kuuluva iga fondi puhul)

| Fond | <2A.6 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Toetuse arvutamise põhimõte (rahastamiskõlblikud kulud kokku või rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud) | <2A.8 type=‘S’ input=‘S’> |

Fond

<2A.6 type=‘S’ input=‘S’>

Toetuse arvutamise põhimõte (rahastamiskõlblikud kulud kokku või rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud)

<2A.8 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.4   Investeerimisprioriteet (korratakse prioriteetse suuna alla kuuluvate kõikide investeerimisprioriteetide puhul)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt i).

| Investeerimisprioriteet | <2A.7 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |

Investeerimisprioriteet

<2A.7 type=‘S’ input=‘S’>

2.A.5   Investeerimisprioriteedile vastavad erieesmärgid ja eeldatavad tulemused

(korratakse investeerimisprioriteedi iga konkreetse eesmärgi puhul)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti b alapunktid i ja ii)

| ID | <2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Erieesmärk | <2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Tulemused, mida liikmesriigid liidu toetuse abiga püüavad saavutada | <2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

ID

<2A.1.1 type=‘N’ input=‘G’>

Erieesmärk

<2A.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Tulemused, mida liikmesriigid liidu toetuse abiga püüavad saavutada

<2A.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Tabel 3:

Koostööprogrammiga seonduvad tulemusnäitajad (erieesmärgi kaupa)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt ii).

| ID | Näitaja | Mõõtühik | Algväärtus | Baasaasta | Sihtväärtus (2023) (12) | Andmete allikas | Aruandluse sagedus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’> | Kvantitatiivne näitaja <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>


  Kvalitatiivne näitaja<2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’ | <2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Kvantitatiivne näitaja <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>


  Kvalitatiivne näitaja <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |

ID

Näitaja

Mõõtühik

Algväärtus

Baasaasta

Sihtväärtus (2023) (12)

Andmete allikas

Aruandluse sagedus

<2A.1.4 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2A.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.1.6 type=‘S’ input=‘M’>

Kvantitatiivne näitaja <2A.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

Kvalitatiivne näitaja<2A.1.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’

<2A.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Kvantitatiivne näitaja <2A.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

Kvalitatiivne näitaja <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M">

<2A.1.11 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.1.12 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.6   Investeerimisprioriteedi raames toetatavad meetmed (investeerimisprioriteedi kaupa)

2.A.6.1   
  Toetust saavate meetmete liigi kirjeldus ja näited ning nende eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse, sh vajaduse korral peamised sihtrühmad, konkreetsed sihtterritooriumid ja toetusesaajate liigid

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt iii).

| Investeerimisprioriteet | <2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’> |

Investeerimisprioriteet

<2A.2.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.1.2 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’>

2.A.6.2   
  Tegevuste valiku juhtpõhimõtted

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt iii).

| Investeerimisprioriteet | <2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investeerimisprioriteet

<2A.2.2.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.3   Rahastamisvahendite plaanitud kasutamine (kui asjakohane)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt iii).

| Investeerimisprioriteet | <2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Rahastamisvahendite plaanitud kasutamine | <2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’> |
| <2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Investeerimisprioriteet

<2A.2.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

Rahastamisvahendite plaanitud kasutamine

<2A.2.3.2 type=‘C’ input=‘M’>

<2A.2.3.3 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.6.4   Suurprojektide plaanitud kasutamine (kui asjakohane)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt iii).

| Investeerimisprioriteet | <2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

Investeerimisprioriteet

<2A.2.4.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.4.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.A.6.5   Väljundinäitajad (investeerimisprioriteedi kaupa)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt iv).

Tabel 4.

Üldised ja koostööprogrammiga seonduvad väljundinäitajad

| ID | Näitaja (näitaja nimetus) | Mõõtühik | Sihtväärtus (2023) | Andmete allikas | Aruandluse sagedus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’> | <2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’> | <2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | |
| | | | | | |

ID

Näitaja (näitaja nimetus)

Mõõtühik

Sihtväärtus (2023)

Andmete allikas

Aruandluse sagedus

<2A.2.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.2 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.3 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.2.5.6 type=‘N’ input=‘M’>

<2A.2.5.7 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

<2A.2.5.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.A.7   Tulemusraamistik (13)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt v ja määruse (EL) nr 1303/2013 II lisa)

Tabel 5.

Prioriteetse suuna tulemusraamistik

| Prioriteetne suund | Näitaja liik
  (Peamised rakendamisetapid ning finants- ja väljundnäitajad, ja tulemusnäitajad, kui see on asjakohane) | ID | Näitaja või peamine rakendusetapp | Vajaduse korral mõõtühik | 2018. aasta vahe-eesmärk | Lõplik sihtväärtus (2023) | Andmete allikas | Vajaduse korral selgitus näitaja asjakohasuse kohta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’> | <2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’> | Rakendamisetapp või finantsinäitaja <2A.3.3 type="S" maxlength="5" input="M">


  Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.3.3 type="S" input="S"> | Rakendamisetapp või finantsinäitaja<2A.3.4 type="S" maxlength="255" input="M">


  Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.4.4 type="S" input="G" või “M”> | Rakendamisetapp või finantsinäitaja <2A.3.5 type="S" input="M">


  Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.3.5 type="S" input="G" või “M”> | <2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>


  Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>


  Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’> | <2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| | | | | | | | | |
| | | | | | | | | |

Prioriteetne suund

Näitaja liik

(Peamised rakendamisetapid ning finants- ja väljundnäitajad, ja tulemusnäitajad, kui see on asjakohane)

ID

Näitaja või peamine rakendusetapp

Vajaduse korral mõõtühik

2018. aasta vahe-eesmärk

Lõplik sihtväärtus (2023)

Andmete allikas

Vajaduse korral selgitus näitaja asjakohasuse kohta

<2A.3.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.3.2 type=‘S’ input=‘S’>

Rakendamisetapp või finantsinäitaja <2A.3.3 type="S" maxlength="5" input="M">

Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.3.3 type="S" input="S">

Rakendamisetapp või finantsinäitaja<2A.3.4 type="S" maxlength="255" input="M">

Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.4.4 type="S" input="G" või “M”>

Rakendamisetapp või finantsinäitaja <2A.3.5 type="S" input="M">

Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.3.5 type="S" input="G" või “M”>

<2A.3.7 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.3.8 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.9 type=‘S’ maxlength=‘200’ input=‘M’>

Väljundi- või tulemusnäitaja <2A.3.9 type=‘S’ input=‘M’>

<2A.3.10 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Täiendav kvalitatiivne teave tulemusraamistiku ülesehituse kohta (vabatahtlik)

| <2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |
| --- |

<2A.3.11 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.A.8   Sekkumiskategooriad

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt vii).

Prioriteetse suuna sisule vastavad sekkumiskategooriad lähtuvalt nomenklatuurist, mille komisjon on vastu võtnud, ning liidu toetuse soovituslik jaotus

Tabelid 6–9:

Sekkumiskategooriad

| Tabel 6. Mõõde 1 – Sekkumise valdkond |
| --- |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 6. Mõõde 1 – Sekkumise valdkond

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.3 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabel 7. Mõõde 2 – Rahastamise vorm |
| --- |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 7. Mõõde 2 – Rahastamise vorm

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2A.4.1.4 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.5 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.6 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabel 8. Mõõde 3 – Territooriumi kategooria |
| --- |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 8. Mõõde 3 – Territooriumi kategooria

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2A.4.1.7 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.8 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.9 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

| Tabel 9. Mõõde 6 – Territoriaalsed rakendusmeetmed |
| --- |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N> | <2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 9. Mõõde 6 – Territoriaalsed rakendusmeetmed

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2A.4.1.10 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N>

<2A.4.1.11 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2A.4.1.12 type=‘N’ input=‘M’ Decision=N >

2.A.9   Kokkuvõte tehnilise abi kavandatud kasutusest, sealhulgas vajaduse korral meetmetest, millega tugevdatakse programmide ja toetusesaajate haldamise ja kontrolliga tegelevate asutuste haldussuutlikkust, ning vajaduse korral ka meetmetest, mille eesmärk on suurendada asjaomaste partnerite haldussuutlikkust, et nad saaksid programmide rakendamises osaleda (vajaduse korral) (14)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti b alapunkt vi).

| Prioriteetne suund | <3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’> |

Prioriteetne suund

<3A.5.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2A.5.2 type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’>

2.B

TEHNILISE ABI PRIORITEETSETE SUUNDADE KIRJELDUS

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkt c).

2.B.1   Prioriteetne suund

| ID | <2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Pealkiri | <2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> |

ID

<2B.0.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Pealkiri

<2B.0.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

| ☐ | Kogu prioriteetse suuna raames tegeletakse REACT-EUga. |
| --- | --- |

☐

Kogu prioriteetse suuna raames tegeletakse REACT-EUga.

<2B.1 type="C" input="M">

2.B.2   Fond ja liidu toetuse arvutamise põhimõte (korratakse prioriteetse suuna alla kuuluvate kõikide fondide puhul)

| Fond | <2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| Toetuse arvutamise põhimõte (rahastamiskõlblikud kulud kokku või rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud) | <2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’> |

Fond

<2B.0.3 type=‘S’ input=‘S’>

Toetuse arvutamise põhimõte (rahastamiskõlblikud kulud kokku või rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud)

<2B.0.4 type=‘S’ input=‘S’>

2.B.3   Erieesmärgid ja nende eeldatavad tulemused

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti c alapunktid i ja ii)

Erieesmärk (korratakse iga konkreetse eesmärgi puhul)

| ID | <2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’> |
| --- | --- |
| Erieesmärk | <2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’> |
| Tulemused, mida liikmesriigid liidu toetuse abiga püüavad saavutada
   (15) | <2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |

ID

<2B.1.1 type=‘N’ maxlength=‘5’ input=‘G’>

Erieesmärk

<2B.1.2 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘M’>

Tulemused, mida liikmesriigid liidu toetuse abiga püüavad saavutada
   (15)

<2B.1.3 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

2.B.4   Tulemusnäitajad (16)

Tabel 10.

Rakenduskavaga seonduvad tulemusnäitajad (erieesmärgi kaupa)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti c alapunkt ii).

| ID | Näitaja | Mõõtühik | Algväärtus | Baasaasta | Sihtväärtus
   (17)
  (2023) | Andmete allikas | Aruandluse sagedus |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | Kvantitatiivne näitaja <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’> | Kvantitatiivne näitaja <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>


  Kvalitatiivne näitaja <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M"> | <2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> | <2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | | | | |
| | | | | | | | |

ID

Näitaja

Mõõtühik

Algväärtus

Baasaasta

Sihtväärtus
   (17)
  (2023)

Andmete allikas

Aruandluse sagedus

<2.B.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

Kvantitatiivne näitaja <2.B.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.2.5 type=‘N’ input=‘M’>

Kvantitatiivne näitaja <2.B.2.6 type=‘N’ input=‘M’>

Kvalitatiivne näitaja <2A.1.10 type="S" maxlength="100" input="M">

<2.B.2.7 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

<2.B.2.8 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.5   Toetatavad meetmed ja nende eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse (prioriteetse suuna kaupa)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti c alapunkt iii).

2.B.5.1   
  Toetatavate meetmete kirjeldus ja nende eeldatav panus erieesmärkide saavutamisse

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti c alapunkt iii).

| Prioriteetne suund | <2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’> |
| --- | --- |
| <2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’> |

Prioriteetne suund

<2.B.3.1.1 type=‘S’ input=‘S’>

<2.B.3.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’>

2.B.5.2   Tulemustele eeldatavasti kaasa aitavad väljundnäitajad (prioriteetse suuna kaupa)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti c alapunkt iv).

Tabel 11.

Väljundnäitajad

| ID | Näitaja | Mõõtühik | Sihtväärtus (2023)
  (vabatahtlik) | Andmete allikas |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’> | <2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’> | <2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’> | <2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’> | <2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’> |
| | | | | |

ID

Näitaja

Mõõtühik

Sihtväärtus (2023)

(vabatahtlik)

Andmete allikas

<2.B.3.2.1 type=‘S’ maxlength=‘5’ input=‘M’>

<2.B.2.2.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’>

<2.B.3.2.3 type=‘S’ input=‘M’>

<2.B.3.2.4 type=‘N’ input=‘M’>

<2.B.3.2.5 type=‘S’ maxlength=‘100’ input=‘M’>

2.B.6   Sekkumiskategooriad

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti c alapunkt v).

Vastavad sekkumiskategooriad lähtuvalt nomenklatuurist, mille komisjon on vastu võtnud, ning liidu toetuse soovituslik jaotus.

Tabelid 12–14:

Sekkumiskategooriad

| Tabel 12. Mõõde 1 – Sekkumise valdkond |
| --- |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.1.3 type="N" input="M Decision=N "> |
| | | |
| | | |

Tabel 12. Mõõde 1 – Sekkumise valdkond

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2B.4.1.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.2 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.1.3 type="N" input="M Decision=N ">

| Tabel 13. Mõõde 2 – Rahastamise vorm |
| --- |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N > | <2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’
  Decision=N > | <2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’
  Decision=N > |
| | | |
| | | |

Tabel 13. Mõõde 2 – Rahastamise vorm

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2B.4.2.1 type=‘S’ input=‘S’ Decision=N >

<2B.4.2.2 type=‘S’ input=‘S’
  Decision=N >

<2B.4.2.3 type=‘N’ input=‘M’
  Decision=N >

| Tabel 14. Mõõde 3 – Territooriumi kategooria |
| --- |
| Prioriteetne suund | Kood | Summa (eurodes) |
| <2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’
  Decision=N > | <2B.4.3.2 type=‘S’ input=’
  Decision=N S’> | <2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘> |
| | | |
| | | |

Tabel 14. Mõõde 3 – Territooriumi kategooria

Prioriteetne suund

Kood

Summa (eurodes)

<2B.4.3.1 type=‘S’ input=‘S’
  Decision=N >

<2B.4.3.2 type=‘S’ input=’
  Decision=N S’>

<2B.4.3.3 type=‘N’ input=‘M Decision=N ‘>

3. OSA

RAHASTAMISKAVA

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkt d).

3.1   ERFist antavale abile vastav rahaline assigneering (eurodes)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti d alapunkt i).

Tabel 15

| Fond

  <3.1.1 type=‘S’ input=‘G’> | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | Kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ERF ilma REACT-EUta | <3.1.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.5 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.8 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.9 type=‘N’ input=‘M’> | Ei kohaldata | Ei kohaldata | <3.1.10 type=‘N’ input=‘G’> |
| ERF REACT-EU | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | Ei kohaldata | <3.1.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.1.11 type=‘N’ input=‘M’> | |
| IPA summad (vajaduse korral) | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | |
| ENI summad (vajaduse korral) | | | | | | | | Ei kohaldata | Ei kohaldata | |
| Kogusumma | | | | | | | | | | |

Fond

<3.1.1 type=‘S’ input=‘G’>

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

Kokku

ERF ilma REACT-EUta

<3.1.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.5 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.8 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.9 type=‘N’ input=‘M’>

Ei kohaldata

Ei kohaldata

<3.1.10 type=‘N’ input=‘G’>

ERF REACT-EU

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Ei kohaldata

<3.1.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.1.11 type=‘N’ input=‘M’>

IPA summad (vajaduse korral)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

ENI summad (vajaduse korral)

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kogusumma

3.2.A   ERFist antavale kavandatud toetusele vastava rahalise assigneeringu kogusumma ning riigi kaasrahastamise summa (eurodes)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti d alapunkt ii).

| 1. | Tabelis esitatakse koostööprogrammi rahastamiskava prioriteetsete suundade kaupa. Juhul kui äärepoolsete piirkondade programmid sisaldavad nii piiriüleseid kui ka riikidevahelisi eraldisi, tuleb nende kõigi jaoks sätestada eraldi prioriteetsed suunad. |
| --- | --- |

1.

Tabelis esitatakse koostööprogrammi rahastamiskava prioriteetsete suundade kaupa. Juhul kui äärepoolsete piirkondade programmid sisaldavad nii piiriüleseid kui ka riikidevahelisi eraldisi, tuleb nende kõigi jaoks sätestada eraldi prioriteetsed suunad.

| 2. | Tabelis esitatakse teavitamise eesmärgil kõigi koostööprogrammis osalevate kolmandate riikide panus (kui tegemist ei ole IPA või ENI vahenditega) |
| --- | --- |

2.

Tabelis esitatakse teavitamise eesmärgil kõigi koostööprogrammis osalevate kolmandate riikide panus (kui tegemist ei ole IPA või ENI vahenditega)

| 3. | EIP (18)
  vahendid esitatakse prioriteetse suuna tasandil. |
| --- | --- |

3.

EIP (18)
  vahendid esitatakse prioriteetse suuna tasandil.

Tabel 16.

Rahastamiskava

| Prioriteetne suund | Fond | Liidu toetuse arvutamise põhimõte
  (Rahastamiskõlblikud kulud kokku või avaliku sektori rahastamiskõlblikud kulud) | Liidu toetus (a) | Riigi toetus
  (b) = (c) + (d)) | Riigi toetuse soovituslik jaotus | Rahastamine kokku
  (e) = (a) + (b) | Kaasrahastamismäär (20)

  (f) = (a)/(e) (21) | 100 % kaasrahastamise määr aruandeaastal 2020–2021 (*1) | Teavitamise eesmärgil |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | | | Riigi avaliku sektori toetus (c) | Riigi erasektori toetus (d) (19) | | | | Toetused kolmandatelt riikidelt | EIP toetused |
| <3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’> | <3.2.A.9 type="P" input="G"> | Täpsem teave joonealuses märkuses
   (*1)
  (näited allpool) | <3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’> |
| Prioriteetne suund 1 | ERF (võib hõlmata IPA ja ENI ülekantud summasid) (22) | | | | | | | | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | |
| Prioriteetne suund N | ERF (võib hõlmata IPA ja ENI ülekantud summasid) | | | | | | | | ☐ | | |
| IPA | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | |
| Prioriteetne suund N | ERF REACT-EU | | | | | | | | ☐ | Ei kohaldata | Ei kohaldata |
| Kokku | ERF | | | | | | | | | | |
| IPA | | | | | | | | |
| ENI | | | | | | | | |
| ERF REACT-EU | | | | | | | | |
| Kokku | Kõik fondid kokku | | | | | | | | | | |

Prioriteetne suund

Fond

Liidu toetuse arvutamise põhimõte

(Rahastamiskõlblikud kulud kokku või avaliku sektori rahastamiskõlblikud kulud)

Liidu toetus (a)

Riigi toetus

(b) = (c) + (d))

Riigi toetuse soovituslik jaotus

Rahastamine kokku

(e) = (a) + (b)

Kaasrahastamismäär (20)

(f) = (a)/(e) (21)

100 % kaasrahastamise määr aruandeaastal 2020–2021 (*1)

Teavitamise eesmärgil

Riigi avaliku sektori toetus (c)

Riigi erasektori toetus (d) (19)

Toetused kolmandatelt riikidelt

EIP toetused

<3.2.A.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.3 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.A.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.5 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.6 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.7 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.8 type=‘N’ input=‘G’>

<3.2.A.9 type="P" input="G">

Täpsem teave joonealuses märkuses
   (*1)
  (näited allpool)

<3.2.A.10 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.A.11 type=‘N’ input=‘M’>

Prioriteetne suund 1

ERF (võib hõlmata IPA ja ENI ülekantud summasid) (22)

☐

IPA

ENI

Prioriteetne suund N

ERF (võib hõlmata IPA ja ENI ülekantud summasid)

☐

IPA

ENI

Prioriteetne suund N

ERF REACT-EU

☐

Ei kohaldata

Ei kohaldata

Kokku

ERF

IPA

ENI

ERF REACT-EU

Kokku

Kõik fondid kokku

3.2.B   Jaotus prioriteetse suuna ja valdkondliku eesmärgi kaupa

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkti d alapunkt ii).

Tabel 17

| Prioriteetne suund | Valdkondlik eesmärk | Liidu toetus | Riigi toetus | Rahastamine kokku |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’> | <3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’> |
| | | | | |
| | | | |
| ERF ilma REACT-EUta kokku | | | | |
| ERF REACT-EU kokku | | | | |
| Kogusumma | | | | |

Prioriteetne suund

Valdkondlik eesmärk

Liidu toetus

Riigi toetus

Rahastamine kokku

<3.2.B.1 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.2 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.3 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.4 type=‘N’ input=‘M’>

<3.2.B.5 type=‘N’ input=‘M’>

ERF ilma REACT-EUta kokku

ERF REACT-EU kokku

Kogusumma

Tabel 18.

Soovituslik toetuse summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuse eesmärkide tarbeks

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõige 6) (23)

| Prioriteetne suund | Soovituslik toetuse summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuse eesmärkide tarbeks (eurodes) | Osatähtsus koostööprogrammi kogu eraldistes (%) |
| --- | --- | --- |
| <3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’> | <3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N > | <3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N > |
| | | |
| ERF REACT-EU kokku | | |
| Kokku | | |

Prioriteetne suund

Soovituslik toetuse summa, mida tuleb kasutada kliimamuutuse eesmärkide tarbeks (eurodes)

Osatähtsus koostööprogrammi kogu eraldistes (%)

<3.2.B.8 type=‘S’ input=‘G’>

<3.2.B.9 type=‘N’ input=‘G’ Decision=N >

<3.2.B.10 type=‘P’ input=‘G’ Decision=N >

ERF REACT-EU kokku

Kokku

4. OSA

TERRITORIAALSE ARENGU INTEGREERITUD LÄHENEMISVIIS
   (24)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõige 3)

Kirjeldus territoriaalse arengu integreeritud käsitusest, pidades silmas koostööprogrammis sisu ja eesmärke, sealhulgas ELi toimimise lepingu artikli 174 kolmandas lõigus osutatud regioonide ja piirkondadega seonduvaid eesmärke, võttes arvesse osalevate liikmesriikide partnerluslepinguid, ja näidates, kuidas käsitus aitab saavutada koostööprogrammi eesmärke ja eeldatavaid tulemusi

| <4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.0 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

4.1   Kohalik areng kogukonna eestvedamisel (kui asjakohane)

Märgitakse, kuidas kasutada vahendeid kogukonna juhitud kohalikuks arenguks, ning põhimõtted, mille alusel määratakse kindlaks alad, kus seda rakendatakse.

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 3 punkt a)

| <4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.1 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

4.2   Linnade säästva arengu integreeritud meetmed (kui asjakohane)

Põhimõtted, mille alusel kindlaks määrata linnapiirkonnad, kus tuleb rakendada säästva linnaarenduse integreeritud meetmeid, ning ERFist nende meetmete jaoks antava toetuse suunav jaotus

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 3 punkt b).

| <4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’> |
| --- |

<4.2.1 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’>

Tabel 19.

Linnade säästva arengu integreeritud meetmed – ERFi toetuse soovituslikud summad

| Fond | ERFi toetuse soovituslik summa (eurodes) |
| --- | --- |
| <4.2.2 type=‘S’ input=‘G’> | <4.2.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| ERF ilma REACT-EUta | |

Fond

ERFi toetuse soovituslik summa (eurodes)

<4.2.2 type=‘S’ input=‘G’>

<4.2.3 type=‘N’ input=‘M’>

ERF ilma REACT-EUta

4.3   Integreeritud territoriaalsed investeeringud (ITI) (vajaduse korral)

Märgitakse, kuidas integreeritud territoriaalseid investeeringuid (määratletud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 36) kasutatakse muudel kui punktis 4.2 osutatud juhtudel, ning lisatakse soovituslik rahaeraldis iga prioriteetse suuna raames

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 3 punkt c).

| <4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M’> |
| --- |

<4.3.1 type=‘S’ maxlength=‘5000’ input=‘M’>

Tabel 20.

Soovituslik rahaeraldis integreeritud territoriaalsete investeeringute jaoks, mis ei hõlma punktis 4.2 osutatud investeeringuid (liidetud summa)

| Prioriteetne suund | Soovituslik rahaeraldis (liidu toetus) (eurodes) |
| --- | --- |
| <4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ > | <4.3.3 type=‘N’ input=‘M’> |
| ERF ilma REACT-EUta kokku | |
| ERF REACT-EU kokku | |
| KOKKU | |

Prioriteetne suund

Soovituslik rahaeraldis (liidu toetus) (eurodes)

<4.3.2 type=‘S’ input=‘G’ >

<4.3.3 type=‘N’ input=‘M’>

ERF ilma REACT-EUta kokku

ERF REACT-EU kokku

KOKKU

4.4   Kavandatud sekkumiste panus makropiirkondlike ja merepiirkondade strateegiate rakendamisse vastavalt vajadustele, mis asjaomane liikmesriik on selle piirkonna jaoks määratlenud, ja võttes vajaduse korral arvesse kõnealustes strateegiates kindlaks määratud strateegilise tähtsusega projekte (kui asjakohane)

(Juhul, kui liikmesriigid ja piirkonnad osalevad makropiirkondlikes ja merepiirkonna strateegiates)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 3 punkt d).

| <4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ > |
| --- |

<4.4.1.2 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ >

5. OSA

KOOSTÖÖPROGRAMMI RAKENDUSSÄTTED

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõige 4)

5.1   Asjaomased asutused ja organid

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõige 4)

Tabel 21.

Programmi haldavad asutused

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 4 punkti a alapunkt i)

| Asutus/organ | Asutuse/organi nimi ja osakonna või üksuse nimi | Asutuse/organi juhataja (ametikoht) |
| --- | --- | --- |
| Korraldusasutus | <5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Sertifitseerimisasutus (kui see on olemas) | <5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > | <5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |
| Auditeerimisasutus | <5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’
  decision=’N’ > | <5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ > |

Asutus/organ

Asutuse/organi nimi ja osakonna või üksuse nimi

Asutuse/organi juhataja (ametikoht)

Korraldusasutus

<5.1.1 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.2 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Sertifitseerimisasutus (kui see on olemas)

<5.1.3 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

<5.1.4 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Auditeerimisasutus

<5.1.5 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’
  decision=’N’ >

<5.1.6 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ decision=’N’ >

Asutus, kellele komisjon väljamakseid teeb, on:

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 4 punkt b).

| ☐ | sertifitseerimisasutus |
| --- | --- |

☐

sertifitseerimisasutus

<5.1.8 type type="C" input="M">

Tabel 22.

Kontrollimise ja auditeerimisega tegelev asutus (või asutused)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 4 punkti a alapunktid ii ja iii)

| Asutus/organ | Asutuse/organi nimi ja osakonna või üksuse nimi | Asutuse/organi juhataja (ametikoht) |
| --- | --- | --- |
| Kontrollimise eest vastutama määratud asutus(ed) | <5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |
| Auditeerimise eest vastutama määratud asutus(ed) | <5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > | <5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ > |

Asutus/organ

Asutuse/organi nimi ja osakonna või üksuse nimi

Asutuse/organi juhataja (ametikoht)

Kontrollimise eest vastutama määratud asutus(ed)

<5.1.9 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.10 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

Auditeerimise eest vastutama määratud asutus(ed)

<5.1.11 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

<5.1.12 type=‘S’ maxlength=‘255’ input=‘M’ >

5.2   Ühise sekretariaadi loomise kord

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 4 punkti a alapunkt iv)

| <5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.2 type=‘S’ maxlength=‘3500’ input=‘M’ >

5.3   Juhtimis- ja kontrollikorra kokkuvõtlik kirjeldus

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 4 punkti a alapunkt v)

| <5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.3. type=‘S’ maxlength=‘35000’ input=‘M’ >

5.4   Vastutuse jagunemine osalevate liikmesriikide vahel juhul, kui korraldusasutus või komisjon teeb finantskorrektsiooni

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 4 punkti a alapunkt vi)

| <5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.4 type=‘S’ maxlength=‘10500’ input=‘M’ >

5.5   Euro kasutamine (kui asjakohane)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikkel 28)

Meetod, mida kasutati muus valuutas kui euro tehtud kulutuste konverteerimisel eurodesse

| <5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ > |
| --- |

<5.5. type=‘S’ maxlength=‘2000’ input=‘M’ >

5.6   Partnerite kaasamine

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 4 punkt c).

Meetmed, mida võetakse, et kaasata määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 5 kohaselt koostööprogrammi ettevalmistamisse partnereid, nende partnerite roll koostööprogrammi ettevalmistamises ja elluviimises ning nende osalemine seirekomisjonis

| <5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N> |
| --- |

<5.6 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N>

6. OSA

KOORDINEERIMINE

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 5 punkt a)

Mehhanismid, millega tagatakse tõhus kooskõlastatus ERFi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning muude liidu ja riikide rahastamisvahendite (sealhulgas kooskõlastamine ja võimalik kooskasutamine Euroopa ühendamise rahastu, ENI, Euroopa Arengufondi ja IPAga) ning EIP vahel, võttes arvesse määruse (EL) nr 1303/2013 I lisas sätestatud ühist strateegilist raamistikku. Juhul kui liikmesriigid ja kolmandad riigid osalevad koostööprogrammides, mis hõlmavad ERFi eraldiste kasutamist äärepoolseimate piirkondade jaoks ning Euroopa Arengufondi vahendeid, nähakse ette kooskõlastusmehhanismid asjakohasel tasandil, et hõlbustada tulemuslikku kooskõlastamist nende vahendite kasutamisel.

| <6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N > |
| --- |

<6.1 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘M’ Decisions=N >

7. OSA

TOETUSESAAJA HALDUSKOORMUSE VÄHENDAMINE

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 5 punkt b (25)).

Toetusesaajate halduskoormuse hindamise kokkuvõte ja vajaduse korral halduskoormuse vähendamiseks kavandatud meetmed koos soovitusliku ajakavaga

| <7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N > |
| --- |

<7..0 type=‘S’ maxlength=‘7000’ input=‘M’ decision=N >

8. OSA

HORISONTAALSED PÕHIMÕTTED

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõige 7)

8.1   Kestlik areng (26)

Kirjeldatakse konkreetseid meetmeid, kuidas tegevuste valimisel võetakse arvesse keskkonnakaitse nõudeid, ressursitõhusust, kliimamuutuste leevendamist, kliimamuutustega kohanemist, vastupidavust katastroofidele ning riskiennetust ja -juhtimist.

| <7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.1 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.2   Võrdsed võimalused ja diskrimineerimise vältimine (27)

Kirjeldatakse konkreetseid meetmeid, mille eesmärk on soodustada koostööprogrammi ettevalmistamisel, kavandamisel ja elluviimisel võrdseid võimalusi ning vältida igasugust diskrimineerimist soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puuete, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel, eelkõige seoses rahastamise kättesaadavusega, võttes arvesse sellise diskrimineerimise ohus olevate sihtrühmade vajadusi ja eriti nõuet tagada puuetega inimeste juurdepääs

| <7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.2 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

8.3   Meeste ja naiste võrdõiguslikkus

Kirjeldatakse koostööprogrammi panust meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamisel, ja vajaduse korral soolise perspektiivi integreerimise tagamise korda koostööprogrammi ja tegevuse tasandil.

| <7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<7.3 type=‘S’ maxlength=‘5500’ input=‘M’ decision=N>

9. OSA

ERALDISEISVAD ELEMENDID

9.1   Suurprojektid, mille rakendamine on kavandatud programmiperioodiks

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõike 2 punkt e)

Tabel 23.

Suurprojektide nimekiri
   (28)

| Projekt | Kavandatud teatamise / esitamise kuupäev
  (aasta, kvartal) | Rakendamise kavandatud algus
  (aasta, kvartal) | Kavandatud lõppkuupäev
  (aasta, kvartal) | Prioriteetne suund / investeerimisprioriteet |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N> | <9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ > | <9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘> |
| | | | | |

Projekt

Kavandatud teatamise / esitamise kuupäev

(aasta, kvartal)

Rakendamise kavandatud algus

(aasta, kvartal)

Kavandatud lõppkuupäev

(aasta, kvartal)

Prioriteetne suund / investeerimisprioriteet

<9.1.1 type=‘S’ maxlength=‘500’ input=‘S’ decision=N>

<9.1.2 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.3 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.4 type=‘D’ input=‘M’ decision=’N’ >

<9.1.5 type=‘S’ input=‘S decision=’N’‘>

9.2   Koostööprogrammi tulemusraamistik (29)

Tabel 24.

Tulemusraamistik (kokkuvõttev tabel)

| Prioriteetne suund | Näitaja või peamine rakendusetapp | Vajaduse korral mõõtühik | 2018. aasta vahe-eesmärk | Lõplik sihtväärtus (2023) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| <9.2.1 type=‘S’‘ input=‘G’> | <9.2.3 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.4 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.5 type=‘S’ input=‘G’> | <9.2.6 type=‘S’ input=‘G’> |
| | | | | |

Prioriteetne suund

Näitaja või peamine rakendusetapp

Vajaduse korral mõõtühik

2018. aasta vahe-eesmärk

Lõplik sihtväärtus (2023)

<9.2.1 type=‘S’‘ input=‘G’>

<9.2.3 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.4 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.5 type=‘S’ input=‘G’>

<9.2.6 type=‘S’ input=‘G’>

9.3   Koostööprogrammi ettevalmistamisse kaasatud partnerid

| <9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N> |
| --- |

<9.3 type=‘S’ maxlength=‘15000’ input=‘M’ decision=N>

9.4   Finantsjuhtimise, kavandamise, seire, hindamise ja kontrolli suhtes kehtivad tingimused, mida kohaldatakse programmi rakendamisel, kui kolmandad riigid osalevad riikidevahelise ja piirkondadevahelise koostöö programmides, mille rahastamisel kasutatakse ENI ja IPA vahendeid

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikkel 26)

| <9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’> |
| --- |

<9.4 type=‘S’ maxlength=‘14000’ input=‘S’>

LISAD (laaditakse elektroonilises andmevahetussüsteemis üles eraldi failidena):

| — | Eelhindamise aruande kavand ja kommenteeritud kokkuvõte (kohustuslik)
  (Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 55 lõige 2 ja artikli 92b lõige 10) |
| --- | --- |

—

Eelhindamise aruande kavand ja kommenteeritud kokkuvõte (kohustuslik)

(Viide: määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 55 lõige 2 ja artikli 92b lõige 10)

| — | Kirjalik kinnitus koostööprogrammi sisu käsitleva kokkuleppe kohta (kohustuslik)
  (Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõige 9) |
| --- | --- |

—

Kirjalik kinnitus koostööprogrammi sisu käsitleva kokkuleppe kohta (kohustuslik)

(Viide: määruse (EL) nr 1299/2013 artikli 8 lõige 9)

| — | Koostööprogrammi piirkonna kaart (kui asjakohane) |
| --- | --- |

—

Koostööprogrammi piirkonna kaart (kui asjakohane)

| — | Koostööprogrammi lühikokkuvõte (kui asjakohane) |
| --- | --- |

—

Koostööprogrammi lühikokkuvõte (kui asjakohane)

---

(1)  Selgitus:

1

| | type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = jada, C = kontroll-lahter, P = protsendimäär, B = Boole’ i muutuja (kahendmuutuja); |
| --- | --- |

type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = jada, C = kontroll-lahter, P = protsendimäär, B = Boole’ i muutuja (kahendmuutuja);

type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = jada, C = kontroll-lahter, P = protsendimäär, B = Boole’ i muutuja (kahendmuutuja);

| | otsus: N = ei ole osa komisjoni otsusest, millega kiidetakse heaks koostööprogramm; |
| --- | --- |

otsus: N = ei ole osa komisjoni otsusest, millega kiidetakse heaks koostööprogramm;

otsus: N = ei ole osa komisjoni otsusest, millega kiidetakse heaks koostööprogramm;

| | (input) sisestus: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis; |
| --- | --- |

(input) sisestus: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis;

(input) sisestus: M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis;

| | „maxlength“ = tähemärkide (sealhulgas tühikute) maksimaalne arv. |
| --- | --- |

„maxlength“ = tähemärkide (sealhulgas tühikute) maksimaalne arv.

„maxlength“ = tähemärkide (sealhulgas tühikute) maksimaalne arv.

(2)  
  „REACT-EU“ vahendite all peetakse silmas ERFi programmitööks kättesaadavaks tehtud lisavahendeid, et anda abi valdkondliku eesmärgi „„COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ (REACT-EU) raames ning tehnilist abi (määruse (EL) nr 1303/2013 artiklid 92a ja 92b). Selle lisa tabelites on võimalik vajaduse korral REACT-EU lisavahendeid eraldi esitada.

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (ELT L 347, 20.12.2013, lk 259).

4

(5)  Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendile (ENI) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendile (IPA) antavatele summadele vastav protsendimäär sõltub valitud juhtimisviisist.

5

(6)  Valdkondliku eesmärgi pealkiri (ei kohaldata tehnilise abi suhtes).

6

(7)  Investeerimisprioriteedi pealkiri (ei kohaldata tehnilise abi suhtes).

7

(8)  Euroopa Regionaalarengu Fond.

8

(9)  Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend.

9

(10)  Ühinemiseelse abi rahastamisvahend.

10

(11)  Seda välja ei täideta, kui prioriteetsete suundade raames tegeletakse valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

11

(12)  Sihtväärtusi võib esitada nii kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt.

12

(13)  Seda osa ei täideta, kui prioriteetsete suundade raames tegeletakse valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

13

(14)  Seda välja ei pea täitma, kui prioriteetsete suundade raames tegeletakse valdkondliku eesmärgiga „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

14

(15)  Andmed tuleb esitada, kui koostööprogrammis on tehnilise abi summadena kavandatud liidu toetust üle 15 miljoni euro.

15

(16)  Andmed tuleb esitada, kui see on objektiivselt põhjendatud meetme sisu arvestades ja kui koostööprogrammis on tehnilise abi summadena kavandatud liidu toetust üle 15 miljoni euro.

16

(17)  Sihtväärtusi võib esitada nii kvantitatiivselt kui kvalitatiivselt.

17

(18)  Euroopa Investeerimispank.

18

(*1)  Märgistades kastikese, taotleb liikmesriik määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 25a lõike 1 kohaselt 100 % kaasrahastamismäära kohaldamist rakenduskava [kõikide prioriteetsete suundade] [mõne prioriteetse suunda] kohta 1. juulil 2020 algaval ja 30. juunil 2021 lõppeval aruandeaastal maksetaotlustes deklareeritud kulude suhtes.

*1

(19)  Täita ainult siis, kui prioriteetsed suunad on esitatud kogukuludes.

19

(20)  Erandit määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 120 lõike 3 esimesest ja teisest lõigust (nagu on sätestatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 92b lõikes 11) ei kohaldata REACT-EU lisavahendite suhtes, mis on ette nähtud tehnilise abi jaoks. Sellise tehnilise abi kaasrahastamismäär prioriteetse suuna puhul peaks olema sama, mis on selle prioriteetse suuna mitte-REACT-EU tehnilise abi jaoks ette nähtud kaasrahastamismäär.

20

(21)  Seda määra võib tabelis ümardada lähima täisarvuni. Maksete tagastamiseks kasutatud täpne määr on suhtarv f.

21

(22)  Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) ja ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) kaudu ülekantavate summadele esitamine sõltub valitud juhtimisviisist.

22

(23)  Tabel koostatakse automaatselt tabelite põhjal, mis näitavad iga prioriteetse suuna alla kuuluva sekkumiskategooriaid.

23

(24)  Kui koostööprogrammi muudetakse, et lisada eraldiseisev prioriteetne suund (eraldiseisvad prioriteetsed suunad) valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ raames, siis tuleb see osa täita üksnes vastava toetuse kohta.

24

(25)  Ei ole vaja esitada INTERACTi ja ESPONi puhul.

25

(26)  Ei kohaldata URBACTi, INTERACTi ja ESPONi suhtes.

26

(27)  Ei kohaldata URBACTi, INTERACTi ja ESPONi suhtes.

27

(28)  Ei kohaldata INTERACTi ja ESPONi suhtes.

28

(29)  Ei täideta valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ korral.

29

---

| 12.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/73 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/73

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/436,

3. märts 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) 2015/207 seoses majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete vormi muutmisega

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 111 lõiget 5,

olles konsulteerinud Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomiteega

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/207 (2) V lisas on sätestatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete vorm vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõikele 5. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/207 (2) V lisas on sätestatud majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete vorm vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõikele 5.

| (2) | Määruse (EL) nr 1303/2013 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2221) (3) artiklis 92b on sätestatud tingimused selleks, kuidas kasutada Euroopa Liidu taasterahastu lisavahendeid majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi uue valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ raames. Rakendusaruannete asjakohast vormi, mis on esitatud rakendusmääruse (EL) 2015/207 V lisas, tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1303/2013 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2221) (3) artiklis 92b on sätestatud tingimused selleks, kuidas kasutada Euroopa Liidu taasterahastu lisavahendeid majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi uue valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ raames. Rakendusaruannete asjakohast vormi, mis on esitatud rakendusmääruse (EL) 2015/207 V lisas, tuleks seega vastavalt muuta.

| (3) | COVID-19 pandeemiaga seotud kriisiolukorra kiireks lahendamiseks peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(3)

COVID-19 pandeemiaga seotud kriisiolukorra kiireks lahendamiseks peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) 2015/207 V lisa asendatakse käesoleva määruse lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

1

(2)  Komisjoni 20. jaanuari 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/207, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad eduaruannete, suurprojektide kohta teabe esitamise, ühise tegevuskava, majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seotud rakendusaruannete, vahendite haldaja kinnituse, auditistrateegia, auditiarvamuse ja auditeerimise aastaaruande vormide ning kulude ja tulude analüüsimise metoodika kohta ning kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1299/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgiga seotud rakendusaruannete vormi kohta (ELT L 38, 13.2.2015, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT EU) (ELT L 437, 28.12.2020, lk 30).

3

---

LISA

V lisa asendatakse järgmisega:

„V LISA

Majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuande vorm

A OSA

IGAL AASTAL NÕUTAVAD ANDMED („LÜHIARUANDED“)

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)

1.   IGA-AASTASE RAKENDUSARUANDE/RAKENDAMISE LÕPPARUANDE KINDLAKSMÄÄRAMINE

| Komisjoni viitenumber | <type=„S“ maxlength=„15“ input=„S“> |
| --- | --- |
| Pealkiri | <type=’S’ maxlength = 255 input=’G’> |
| Versioon | <type=’N’ input=’G’> |
| Aruandlusaasta | <type=’N’ input=’G’> |
| Järelevalvekomitee poolt aruande kinnitamise kuupäev | <type=’D’ input=’M’> |

Komisjoni viitenumber

<type=„S“ maxlength=„15“ input=„S“>

Pealkiri

<type=’S’ maxlength = 255 input=’G’>

Versioon

<type=’N’ input=’G’>

Aruandlusaasta

<type=’N’ input=’G’>

Järelevalvekomitee poolt aruande kinnitamise kuupäev

<type=’D’ input=’M’>

2.   RAKENDUSKAVA RAKENDAMISE ÜLEVAADE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2 ja artikli 111 lõike 3 punkt a)

Põhiline teave asjaomasel aastal rakenduskava rakendamise kohta, sealhulgas rahastamisvahendite kohta seoses finants- ja indikaatorandmetega.

| <type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’>

3.   PRIORITEETSE SUUNA RAKENDAMINE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)

3.1   Rakendamise ülevaade (1) (2)

| ID | Prioriteetne suund | Põhiline teave prioriteetse suuna rakendamise kohta, osutades peamistele arengusuundadele, olulistele probleemidele ning nende probleemide lahendamiseks võetud meetmetele |
| --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 1750 input=’M’> |

ID

Prioriteetne suund

Põhiline teave prioriteetse suuna rakendamise kohta, osutades peamistele arengusuundadele, olulistele probleemidele ning nende probleemide lahendamiseks võetud meetmetele

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 1750 input=’M’>

3.2   Üldised ja programmipõhised näitajad (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2 (3))

Andmed ühiste ja programmipõhiste näitajate kohta investeerimise prioriteedi kohaselt, mis edastatakse tabelite 1–4 kohaselt allpool.

Tabel 1

Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), ERF REACT-EU ja ühtekuuluvusfondi tulemusnäitajad (prioriteetse suuna ja erieesmärgi alusel); see kehtib samuti tehnilise abi prioriteetsele suunale
   (4)

| | IGA-AASTANE VÄÄRTUS | |
| --- | --- | --- |
| ID | Näitaja | Mõõtühik | Piirkonnakategooria
  (kui see on asjakohane) | Baasväärtus | Lähteaasta | Sihttase (2023) | 2014 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | Märkused (vajaduse korral) |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N or ’S’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ or ’S’ input=’G’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’S’ maxlength = 875 input=’M’> |
| | | | | | | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | T | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | |
| | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

IGA-AASTANE VÄÄRTUS

ID

Näitaja

Mõõtühik

Piirkonnakategooria

(kui see on asjakohane)

Baasväärtus

Lähteaasta

Sihttase (2023)

2014

15

16

17

18

19

20

21

22

23

Märkused (vajaduse korral)

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N or ’S’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ or ’S’ input=’G’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

T

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

Tabel 2A

Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja ESF REACT-EU üldised tulemusnäitajad (prioriteetse suuna, investeerimisprioriteedi ja piirkonnakategooria alusel (kui asjakohane). Andmed kõigi üldiste ESFi ja ESF REACT-EU tulemusnäitajate kohta (sihttasemega ja ilma selleta) teatatakse soolise jaotuse alusel. Tehnilise abi prioriteetse suuna puhul teatatakse ainult need üldised näitajad, mille jaoks on määratud eesmärk
   (5)
   (6)

Investeerimisprioriteet:

| ID | Näitaja | Piirkonnakategooria | Sihttasemete seadmisel aluseks võetavad üldised väljundnäitajad | Baasväärtuse ja sihttaseme puhul kasutatav mõõtühik | Sihttase (2023)
  (Sooline jaotus selle sihttaseme puhul on vabatahtlik) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | Summaarne väärtus
  (arvutatakse automaatselt) | Saavutamise määr
  Sooline jaotus (vabatahtlik) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N or ’S’ input=’G’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’P’ input=’G’> |
| | Iga-aastane väärtus | | |
| | | | | | Kokku | M | W | M | W | M | W | W | M | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | Kokku | M | W | T | M | W |
| | Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (7) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud  (8) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Vanemad kui 54aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana  (9) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana  (10) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

ID

Näitaja

Piirkonnakategooria

Sihttasemete seadmisel aluseks võetavad üldised väljundnäitajad

Baasväärtuse ja sihttaseme puhul kasutatav mõõtühik

Sihttase (2023)

(Sooline jaotus selle sihttaseme puhul on vabatahtlik)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Summaarne väärtus

(arvutatakse automaatselt)

Saavutamise määr

Sooline jaotus (vabatahtlik)

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N or ’S’ input=’G’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’P’ input=’G’>

Iga-aastane väärtus

Kokku

M

W

M

W

M

W

W

M

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

Kokku

M

W

T

M

W

Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima

Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama

Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni

Osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (7)

Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud  (8)

Vanemad kui 54aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana  (9)

Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana  (10)

Tabel 2B

Noorte tööhõive algatuse ja noorte tööhõive algatuse REACT-EU tulemusnäitajad prioriteetsete suundade või prioriteetse suuna osade kaupa (Euroopa Sotsiaalfondi määruse artikli 19 lõige 3 ning I ja II lisa
   (11))

| ID | Näitaja | Sihttaseme mõõtühik | Sihttase (2023)
  (Sooline jaotus selle sihttaseme puhul on vabatahtlik) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | Summaarne väärtus (arvutatakse automaatselt) | Saavutamise määr
  Sooline jaotus (vabatahtlik) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N or ’S’ input=’G’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’P’ input=’G’> |
| | | | | Iga-aastane väärtus | | |
| kokku | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | kokku | M | W | kokku | M | W |
| | Töötud osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Töötud osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Töötud osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on läinud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Pikaajalistest töötutest osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pikaajalistest töötutest osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Pikaajalistest töötutest osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kes kuue jooksul pärast programmist lahkumist on omandamas täiendusharidust, osalevad kutset andvates koolitusprogrammides, õpipoisiõppes või praktikas  (12) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle (13) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud ise endale tööd andma  (14) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (15) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud  (16) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Vanemad kui 54aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana  (17) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana  (18) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

ID

Näitaja

Sihttaseme mõõtühik

Sihttase (2023)

(Sooline jaotus selle sihttaseme puhul on vabatahtlik)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Summaarne väärtus (arvutatakse automaatselt)

Saavutamise määr

Sooline jaotus (vabatahtlik)

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N or ’S’ input=’G’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’P’ input=’G’>

Iga-aastane väärtus

kokku

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

kokku

M

W

kokku

M

W

Töötud osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise

Töötud osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks

Töötud osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on läinud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

Pikaajalistest töötutest osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise

Pikaajalistest töötutest osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks

Pikaajalistest töötutest osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes tegid täies ulatuses läbi noorte tööhõive algatuse toetatava sekkumise

Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes saavad pärast algatusest lahkumist tööpakkumise või võimaluse õpingute jätkamiseks, õpipoisiõppeks või praktikaks

Tööturult eemalejäänud mitteõppivad osalejad, kes pärast algatusest lahkumist saavad haridust/koolitust, omandavad kutsekvalifikatsiooni või on leidnud töö, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

Osalejad, kes kuue jooksul pärast programmist lahkumist on omandamas täiendusharidust, osalevad kutset andvates koolitusprogrammides, õpipoisiõppes või praktikas  (12)

Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle (13)

Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud ise endale tööd andma  (14)

Tööturult eemalejäänud osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima

Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist haridust/koolitust saama

Osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist omandama kutsekvalifikatsiooni

Osalejad, kes läksid pärast programmist lahkumist tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes asusid pärast programmist lahkumist tööd otsima, haridust/koolitust saama, kutsekvalifikatsiooni omandama, läksid tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana

Osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana (15)

Osalejad, kelle olukord tööturul on kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist paranenud  (16)

Vanemad kui 54aastased osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana  (17)

Ebasoodsas olukorras olevad osalejad, kes kuue kuu jooksul pärast programmist lahkumist on asunud tööle, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana  (18)

Tabel 2C

Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja ESF REACT-EU programmipõhised tulemusnäitajad prioriteetse suuna, investeerimisprioriteedi ja piirkonnakategooria alusel (kui asjakohane). Kohaldatakse ka tehnilise abi prioriteetsele suuna suhtes. Noorte tööhõive algatuse programmipõhiste näitajate puhul ei ole noorte tööhõive algatust toetavale igale prioriteetsele suunale või selle osale vaja esitada jaotust piirkonnakategooriate kaupa
   (19). Noorte tööhõive algatuse REACT-EU programmipõhiseid näitajaid ei jaotata piirkonnakategooria alusel.

Investeerimisprioriteet:

| ID | Näitaja | ESF/noorte tööhõive algatus | Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane) | Näitaja mõõtühik | Baasväärtuse ja sihttaseme puhul kasutatav mõõtühik | Sihttase (2023) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | | Saavutamise määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N or ’S’ input=’G’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | <type=’N’ or ’S’ input=’M’> | | <type=’P’ input=’G’>
  (ainult kvantitatiivsete tulemusnäitajate puhul) |
| | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | | |
| | | | | | | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | | | | t | m | w |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

ID

Näitaja

ESF/noorte tööhõive algatus

Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane)

Näitaja mõõtühik

Baasväärtuse ja sihttaseme puhul kasutatav mõõtühik

Sihttase (2023)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Saavutamise määr

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N or ’S’ input=’G’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’N’ or ’S’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

(ainult kvantitatiivsete tulemusnäitajate puhul)

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

Iga-aastane ja summaarne väärtus on mõlemad kohustuslikud. Kui iga-aastast väärtust ei ole võimalik esitada (nt esitatakse protsendimäärad ja nimetaja oleks null), siis iga-aastast väärtust ei kasutata. Näitajate kumulatiivne väärtus absoluutarvudes ja protsendimäär võrdlusena kasutatavate väljundnäitajate suhtes arvutatakse automaatselt.

Tabel 3A

Rakenduskava väljundi üldised ja programmipõhised näitajad Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), ERF REACT-EU ja ühtekuuluvusfondi kohta (prioriteetse suuna, investeerimisprioriteedi kaupa, jaotatuna Euroopa Regionaalarengu Fondi piirkonnakategooria alusel; kehtib ka tehnilise abi prioriteetsete suundade kohta
   (20)

Investeerimisprioriteet:

| | ID | Näitaja | Mõõtühik | Fond | Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane) | Sihttase (21) (2023) | 2014 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 | Märkused (vajaduse korral) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’S’ maxlength = 875 input=’M’> |
| | | |
| | | | | | | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | |
| Summaarne väärtus – valitud tegevuste pakutavad väljundid
  [toetusesaajate esitatud prognoosid] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Summaarse väärtus – tegevuste väljundid
  [tegelik saavutus] | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

ID

Näitaja

Mõõtühik

Fond

Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane)

Sihttase (21) (2023)

2014

15

16

17

18

19

20

21

22

23

Märkused (vajaduse korral)

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

Summaarne väärtus – valitud tegevuste pakutavad väljundid

[toetusesaajate esitatud prognoosid]

Summaarse väärtus – tegevuste väljundid

[tegelik saavutus]

Tabel 3B

Teatavad ühised väljundnäitajad Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF) ja ERF REACT-EU toetuse jaoks majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames, mis on seotud tootmisinvesteeringutega – rakenduskavaga toetatud ettevõtete arv, võtmata arvesse samadele ettevõtetele antud mitmekordseid toetusi

| Näitaja nimi | Rakenduskavaga toetatud ettevõtete arv, võtmata arvesse mitmekordseid toetusi |
| --- | --- |
| Toetust saanud ettevõtete arv | <type=’N’ input=’M’> |
| Tagastamatut või tagastatavat toetust saavate ettevõtete arv | <type=’N’ input=’M’> |
| Muud rahalist toetust kui tagastamatut või tagastatavat toetust saavate ettevõtete arv | <type=’N’ input=’M’> |
| Mitterahalist toetust saavate ettevõtete arv | <type=’N’ input=’M’> |
| Toetust (kõik liigid) saanud uute ettevõtete arv | <type=’N’ input=’M’> |

Näitaja nimi

Rakenduskavaga toetatud ettevõtete arv, võtmata arvesse mitmekordseid toetusi

Toetust saanud ettevõtete arv

<type=’N’ input=’M’>

Tagastamatut või tagastatavat toetust saavate ettevõtete arv

<type=’N’ input=’M’>

Muud rahalist toetust kui tagastamatut või tagastatavat toetust saavate ettevõtete arv

<type=’N’ input=’M’>

Mitterahalist toetust saavate ettevõtete arv

<type=’N’ input=’M’>

Toetust (kõik liigid) saanud uute ettevõtete arv

<type=’N’ input=’M’>

Tabel 4a

Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja ESF REACT-EU üldised väljundnäitajad (prioriteetse suuna, investeerimisprioriteedi ja piirkonnakategooria alusel (kui asjakohane). Noorte tööhõive algatuse puhul ei ole iga prioriteetse suuna või selle osa kohta piirkonnakategooriate jaotust vaja esitada
   (*1)
  . Noorte tööhõive algatuse REACT-EU puhul ei ole iga prioriteetse suuna või selle osa puhul piirkonnakategooriate jaotust vaja kasutada.

Investeerimisprioriteet:

| Näitaja
  ID | Näitaja (näitaja nimetus) | Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane) | Sihttase (2023)
  Sooline jaotus on vabatahtlik (sihttaseme jaoks) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | Summaarne väärtus (arvutatakse automaatselt) | Saavutamise määr
  Sooline jaotus (vabatahtlik) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’P’ input=’G’> |
| | | | | | | Iga-aastane väärtus | | | | | | |
| Kokku | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | M | W | kokku | M | W | kokku | M | W |
| | Töötu (Euroopa Sotsiaalfond) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Töötu (noorte tööhõive algatus) |
| Pikaajaline töötu (Euroopa Sotsiaalfond) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Pikaajaline töötu (noorte tööhõive algatus) |
| Tööturult eemalejäänu (Euroopa Sotsiaalfond) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tööturult eemalejäänu (noorte tööhõive algatus) |
| Tööturult eemalejäänud isik, kes ei õpi ega osale koolitusel (Euroopa Sotsiaalfond) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Tööturult eemalejäänud isik, kes ei õpi ega osale koolitusel (noorte tööhõive algatus) |
| Töötaja, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana töötaja | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Alla 25-aastane (Euroopa Sotsiaalfond) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Alla 25-aastane (noorte tööhõive algatus) |
| Üle 54-aastane | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Üle 54-aastased, kes on töötud, sealhulgas pikaajalised töötud või tööturult eemalejäänud isikud, kes ei õpi ega osale koolitusel | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Põhiharidus (ISCED 1) või madalama astme keskharidus (ISCED 2) (Euroopa Sotsiaalfond) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Põhiharidus (ISCED 1) või madalama astme keskharidus (ISCED 2) (noorte tööhõive algatus) |
| Kõrgem keskharidus (ISCED 3) või keskharidusjärgne haridus (ISCED 4) (Euroopa Sotsiaalfond) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kõrgem keskharidus (ISCED 3) või keskharidusjärgne haridus (ISCED 4) (noorte tööhõive algatus) |
| Kolmanda astme haridus (ISCED 5–8) (Euroopa Sotsiaalfond) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kolmanda astme haridus (ISCED 5–8) (noorte tööhõive algatus) |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| |
| Sisserändajad, teise riigi taustaga osalejad, vähemused (sealhulgas marginaliseerunud kogukonnad, nt romad) (Euroopa Sotsiaalfond) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Sisserändajad, teise riigi taustaga osalejad, vähemused (sealhulgas marginaliseerunud kogukonnad, nt romad) (noorte tööhõive algatus) |
| Puudega inimesed (Euroopa Sotsiaalfond) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Puudega inimesed (noorte tööhõive algatus) |
| Muud ebasoodsas olukorras olevad inimesed (Euroopa Sotsiaalfond) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Muud ebasoodsas olukorras olevad inimesed (noorte tööhõive algatus) |
| Kodutud või eluasemeturult tõrjutud isikud (22) (ESF) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Kodutud või eluasemeturult tõrjutud inimesed (noorte tööhõive algatus) |
| Maapiirkondade inimesed (23) (Noorte tööhõive algatus) | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |
| Maapiirkondade inimesed (noorte tööhõive algatus) |
| Projektide arv, mille on osaliselt või täielikult viinud ellu sotsiaalpartnerid või valitsusvälised organisatsioonid | | | | | | | | | | | | | | | |
| Selliste projektide arv, mis suurendavad naiste jätkusuutlikku osalust ja edu tööhõives | | | | | | | | | | | | | | | |
| Riigi, piirkonna või kohaliku tasandi haldus- ja ametiasutustele suunatud projektide arv | | | | | | | | | | | | | | | |
| Toetatavate mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (sealhulgas ühistute ja sotsiaalmajandusettevõtete) arv | | | | | | | | | | | | | | | |
| Osalejate koguarv (24) | | | | | | | | | | | | | | | |

Näitaja

ID

Näitaja (näitaja nimetus)

Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane)

Sihttase (2023)

Sooline jaotus on vabatahtlik (sihttaseme jaoks)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Summaarne väärtus (arvutatakse automaatselt)

Saavutamise määr

Sooline jaotus (vabatahtlik)

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’P’ input=’G’>

Iga-aastane väärtus

Kokku

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

M

W

kokku

M

W

kokku

M

W

Töötu (Euroopa Sotsiaalfond)

Töötu (noorte tööhõive algatus)

Pikaajaline töötu (Euroopa Sotsiaalfond)

Pikaajaline töötu (noorte tööhõive algatus)

Tööturult eemalejäänu (Euroopa Sotsiaalfond)

Tööturult eemalejäänu (noorte tööhõive algatus)

Tööturult eemalejäänud isik, kes ei õpi ega osale koolitusel (Euroopa Sotsiaalfond)

Tööturult eemalejäänud isik, kes ei õpi ega osale koolitusel (noorte tööhõive algatus)

Töötaja, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtjana töötaja

Alla 25-aastane (Euroopa Sotsiaalfond)

Alla 25-aastane (noorte tööhõive algatus)

Üle 54-aastane

Üle 54-aastased, kes on töötud, sealhulgas pikaajalised töötud või tööturult eemalejäänud isikud, kes ei õpi ega osale koolitusel

Põhiharidus (ISCED 1) või madalama astme keskharidus (ISCED 2) (Euroopa Sotsiaalfond)

Põhiharidus (ISCED 1) või madalama astme keskharidus (ISCED 2) (noorte tööhõive algatus)

Kõrgem keskharidus (ISCED 3) või keskharidusjärgne haridus (ISCED 4) (Euroopa Sotsiaalfond)

Kõrgem keskharidus (ISCED 3) või keskharidusjärgne haridus (ISCED 4) (noorte tööhõive algatus)

Kolmanda astme haridus (ISCED 5–8) (Euroopa Sotsiaalfond)

Kolmanda astme haridus (ISCED 5–8) (noorte tööhõive algatus)

Sisserändajad, teise riigi taustaga osalejad, vähemused (sealhulgas marginaliseerunud kogukonnad, nt romad) (Euroopa Sotsiaalfond)

Sisserändajad, teise riigi taustaga osalejad, vähemused (sealhulgas marginaliseerunud kogukonnad, nt romad) (noorte tööhõive algatus)

Puudega inimesed (Euroopa Sotsiaalfond)

Puudega inimesed (noorte tööhõive algatus)

Muud ebasoodsas olukorras olevad inimesed (Euroopa Sotsiaalfond)

Muud ebasoodsas olukorras olevad inimesed (noorte tööhõive algatus)

Kodutud või eluasemeturult tõrjutud isikud (22) (ESF)

Kodutud või eluasemeturult tõrjutud inimesed (noorte tööhõive algatus)

Maapiirkondade inimesed (23) (Noorte tööhõive algatus)

Maapiirkondade inimesed (noorte tööhõive algatus)

Projektide arv, mille on osaliselt või täielikult viinud ellu sotsiaalpartnerid või valitsusvälised organisatsioonid

Selliste projektide arv, mis suurendavad naiste jätkusuutlikku osalust ja edu tööhõives

Riigi, piirkonna või kohaliku tasandi haldus- ja ametiasutustele suunatud projektide arv

Toetatavate mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (sealhulgas ühistute ja sotsiaalmajandusettevõtete) arv

Osalejate koguarv (24)

Tabel 4B

Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) ja ESF REACT-EU programmipõhised väljundnäitajad (prioriteetse suuna, investeerimisprioriteedi ja piirkonnakategooria alusel. kehtib ka tehnilise abi prioriteetsete suundade kohta.) Noorte tööhõive algatuse puhul ei ole iga prioriteetse suuna või selle osa kohta piirkonnakategooriate jaotust vaja esitada
   (25)
  . ESF REACT-EU ja noorte tööhõive algatuse REACT-EU puhul ei ole iga prioriteetse suuna või selle osa puhul piirkonnakategooriate jaotust vaja kasutada.

Investeerimisprioriteet:

| ID | Näitaja (näitaja nimetus) | Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane) | Mõõtühik | Sihttase (2023) | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | 2021 | 2022 | 2023 | Summaarne väärtus (arvutatakse automaatselt) | Saavutamise määr |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’P’ input=’G’> |
| | | | | | Iga-aastane väärtus | | |
| | | | | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | W | kokku | m | w | kokku | m | w |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

ID

Näitaja (näitaja nimetus)

Piirkonnakategooria (kui see on asjakohane)

Mõõtühik

Sihttase (2023)

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

2021

2022

2023

Summaarne väärtus (arvutatakse automaatselt)

Saavutamise määr

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’P’ input=’G’>

Iga-aastane väärtus

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

W

kokku

m

w

kokku

m

w

3.3.   Tulemusraamistikus kindlaks määratud vahe-eesmärgid ja sihttasemed (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2) – esitatakse alates 2017. aastast iga-aastaste rakendusaruannetena (26) (27)

Finantsnäitajate, peamise rakendusetappide, väljundi ja tulemuste näitajate teatamine, mis on tulemusraamistiku vahe-eesmärkideks ja sihttasemeteks (esitatakse alates 2017. aasta aruandest).

Tabel 5

Teave tulemusraamistikus kindlaks määratud vahe-eesmärkide ja sihttasemete kohta

| | Saavutatud väärtus  (*2) |
| --- | --- |
| Prioriteetne suund | Näitaja tüüp (peamine rakendusetapp, rahaline väljund või vajaduse korral tulemusnäitaja) | ID | Näitaja või peamine rakendusetapp | Vajaduse korral mõõtühik | Fond | Piirkonnakategooria | 2018. aasta vahe-eesmärk | Lõplik sihttase (2023) | 2014 | 15 | 16 | 17 | 18 | 19 | 20 | 21 | 22 | 23 |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> | <type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’> |
| | c (*2) | a (*2) | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | c | a | Märkused (vajaduse korral) |
| | | | | | | | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | m | w | t | <type=’S’ maxlength = 875 input=’M’> |
| | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | | |

Saavutatud väärtus  (*2)

Prioriteetne suund

Näitaja tüüp (peamine rakendusetapp, rahaline väljund või vajaduse korral tulemusnäitaja)

ID

Näitaja või peamine rakendusetapp

Vajaduse korral mõõtühik

Fond

Piirkonnakategooria

2018. aasta vahe-eesmärk

Lõplik sihttase (2023)

2014

15

16

17

18

19

20

21

22

23

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

<type=’S’ or ’N’ or ’P’ input=’M’ or ’G’>

c (*2)

a (*2)

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

c

a

Märkused (vajaduse korral)

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

m

w

t

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

3.4.   Finantsandmed (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõike 2 kohaselt (28))

Tabel 6

Finantsteave prioriteetse suuna ja rakenduskava tasandil, nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014
   (29) tabelis 1 [finantsandmete edastamise vorm] (30)

Tabel 7

Finantsandmete summaarne jaotus sekkumiskategooria alusel Euroopa Regionaalarengu Fondi (ERF), ERF REACT-EU, Euroopa Sotsiaalfondi (ESF), ESF REACT-EU ja Ühtekuuluvusfondi jaoks (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 112 lõiked 1 ja 2 ning määruse (EL) nr 1304/2013 artikkel 5), nagu on sätestatud komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 II lisa tabelis 2 [finantsandmete edastamise vorm].

Tabel 8

Ristfinantseerimise kasutamine
   (31)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ristfinantseerimise kasutamine | Prioriteetne suund | Valitud toimingutest lähtudes ristfinantseerimise jaoks kasutatava ette nähtud ELi toetuse summa  (32) (eurodes) | Osakaal prioriteetsele suunale eraldatud kõigist ELi toetustest
  (%)
  (3/prioriteetse suuna ELi toetused*100), | mida kasutati ristfinantseerimise raames rahastamiskõlblike kulude alusel ja nagu toetusesaaja korraldusasutusele on deklareerinud (eurodes) | Osakaal prioriteetsele suunale eraldatud kõigist ELi toetustest
  (%)
  (5/prioriteetse suuna ELi toetused*100), |
| Ristfinantseerimine: kulud, mis on Euroopa Regionaalarengu Fondi raames rahastamiskõlblikud, aga mida toetatakse Euroopa Sotsiaalfondist  (33) | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |
| Ristfinantseerimine: kulud, mis on Euroopa Sotsiaalfondi raames rahastamiskõlblikud, aga mida toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist  (34) | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |
| Ristfinantseerimine: kulud, mis on ERF REACT-EU raames rahastamiskõlblikud, aga mida toetatakse ESF REACT-EU vahendusel  (35) | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |
| Ristfinantseerimine: kulud, mis on ESF REACT-EU raames rahastamiskõlblikud, aga mida toetatakse ERF REACT-EU vahendusel  (36) | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

Ristfinantseerimise kasutamine

Prioriteetne suund

Valitud toimingutest lähtudes ristfinantseerimise jaoks kasutatava ette nähtud ELi toetuse summa  (32) (eurodes)

Osakaal prioriteetsele suunale eraldatud kõigist ELi toetustest

(%)

(3/prioriteetse suuna ELi toetused*100),

mida kasutati ristfinantseerimise raames rahastamiskõlblike kulude alusel ja nagu toetusesaaja korraldusasutusele on deklareerinud (eurodes)

Osakaal prioriteetsele suunale eraldatud kõigist ELi toetustest

(%)

(5/prioriteetse suuna ELi toetused*100),

Ristfinantseerimine: kulud, mis on Euroopa Regionaalarengu Fondi raames rahastamiskõlblikud, aga mida toetatakse Euroopa Sotsiaalfondist  (33)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Ristfinantseerimine: kulud, mis on Euroopa Sotsiaalfondi raames rahastamiskõlblikud, aga mida toetatakse Euroopa Regionaalarengu Fondist  (34)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Ristfinantseerimine: kulud, mis on ERF REACT-EU raames rahastamiskõlblikud, aga mida toetatakse ESF REACT-EU vahendusel  (35)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Ristfinantseerimine: kulud, mis on ESF REACT-EU raames rahastamiskõlblikud, aga mida toetatakse ERF REACT-EU vahendusel  (36)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Tabel 9

Väljaspool programmipiirkonda rakendatud tegevuse kulud (Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), ERF REACT-EU ja Ühtekuuluvusfond majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Prioriteetne suund | Väljaspool programmipiirkonda rakendatud tegevuses kasutamiseks ettenähtud toetuse summa, mis tugineb valitud tegevustele (eurodes) | Osakaal prioriteetsele suunale eraldatud kõigist ELi toetustest programmi vastuvõtmise ajal
  (%)
  (3/prioriteetse suuna ELi toetused programmi vastuvõtmise ajal *100) | Toetusesaaja poolt korraldusasutusele deklareeritud, väljaspool programmipiirkonda rakendatud tegevuse kuludeks kasutatud ELi toetuse summa (eurodes) | Osakaal prioriteetsele suunale eraldatud kõigist ELi toetustest programmi vastuvõtmise ajal
  (%)
  (5/prioriteetse suuna ELi toetused programmi vastuvõtmise ajal *100) |
| Tegevuskulud väljaspool programmipiirkonda  (37) | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

Prioriteetne suund

Väljaspool programmipiirkonda rakendatud tegevuses kasutamiseks ettenähtud toetuse summa, mis tugineb valitud tegevustele (eurodes)

Osakaal prioriteetsele suunale eraldatud kõigist ELi toetustest programmi vastuvõtmise ajal

(%)

(3/prioriteetse suuna ELi toetused programmi vastuvõtmise ajal *100)

Toetusesaaja poolt korraldusasutusele deklareeritud, väljaspool programmipiirkonda rakendatud tegevuse kuludeks kasutatud ELi toetuse summa (eurodes)

Osakaal prioriteetsele suunale eraldatud kõigist ELi toetustest programmi vastuvõtmise ajal

(%)

(5/prioriteetse suuna ELi toetused programmi vastuvõtmise ajal *100)

Tegevuskulud väljaspool programmipiirkonda  (37)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Tabel 10

Väljaspool liitu kantud kulud (ESF ja ESF REACT-EU
   (38))

| 1. | 2. | 3. | 4. |
| --- | --- | --- | --- |
| Väljaspool liitu valdkondlike eesmärkide 8 ja 10 alusel eeldatavalt tekkivate kulude summa, mis tugineb valitud tegevustele (eurodes) | ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osakaal kõikidest (liidu ja liikmesriikide) eraldistest
  (%)
  (1/ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osa kõik (liidu ja liikmesriikide) eraldised kokku*100) | Väljaspool liitu rakendatud tegevuse käigus tekkinud rahastamiskõlblikud kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud korraldusasutusele (eurodes) | ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osakaal kõikidest (liidu ja liikmesriikide) eraldistest
  (%)
  (3/ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osa kõik (liidu ja liikmesriikide) eraldised kokku*100) |
| <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> |

1.

2.

3.

4.

Väljaspool liitu valdkondlike eesmärkide 8 ja 10 alusel eeldatavalt tekkivate kulude summa, mis tugineb valitud tegevustele (eurodes)

ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osakaal kõikidest (liidu ja liikmesriikide) eraldistest

(%)

(1/ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osa kõik (liidu ja liikmesriikide) eraldised kokku*100)

Väljaspool liitu rakendatud tegevuse käigus tekkinud rahastamiskõlblikud kulud, mille toetusesaaja on deklareerinud korraldusasutusele (eurodes)

ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osakaal kõikidest (liidu ja liikmesriikide) eraldistest

(%)

(3/ESFi rahastatava programmi või mitmest fondist rahastatava programmi ESFi osa kõik (liidu ja liikmesriikide) eraldised kokku*100)

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

Tabel 11

Noorte tööhõive algatuse vahendite eraldamine noortele väljaspool rahastamiskõlblikke NUTS 2. tasandi piirkondi (määruse (EL) nr 1304/2013 artikkel 16
   (39))

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | Prioriteetne suund | ELi toetuse summa noorte tööhõive algatuse raames (noorte tööhõive algatuse konkreetne eraldis ja vastav Euroopa Sotsiaalfondi tugi), mis on ette nähtud jaotamiseks noortele inimestele väljaspool rahastamiskõlblikke NUTS 2. tasandi piirkondi (eurodes), nagu on märgitud rakenduskava punktis 2.A. 6.1 | ELi toetuse summa noorte tööhõive algatuse raames (noorte tööhõive algatuse konkreetne eraldis ja vastav Euroopa Sotsiaalfondi tugi), mis on eraldatud noortele inimestele väljaspool rahastamiskõlblikke NUTS 2. tasandi piirkondi (eurodes) | Väljaspool rahastamiskõlblikke piirkondi noorte toetamise tegevuse käigus tekkinud rahastamiskõlblikud kulud (eurodes) | ELi tugi, mis vastab väljaspool rahastamiskõlblikke piirkondi noorte toetamiseks korraldatud tegevuse käigus tekkinud rahastamiskõlblikele kuludele ja mis on saadud prioriteetse suuna kaasrahastamise määra kohaldamise teel (eurodes) |
| | <type=’S’ input=’S’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> | <type=’N’ input=’M’> |
| Kokku | | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

Prioriteetne suund

ELi toetuse summa noorte tööhõive algatuse raames (noorte tööhõive algatuse konkreetne eraldis ja vastav Euroopa Sotsiaalfondi tugi), mis on ette nähtud jaotamiseks noortele inimestele väljaspool rahastamiskõlblikke NUTS 2. tasandi piirkondi (eurodes), nagu on märgitud rakenduskava punktis 2.A. 6.1

ELi toetuse summa noorte tööhõive algatuse raames (noorte tööhõive algatuse konkreetne eraldis ja vastav Euroopa Sotsiaalfondi tugi), mis on eraldatud noortele inimestele väljaspool rahastamiskõlblikke NUTS 2. tasandi piirkondi (eurodes)

Väljaspool rahastamiskõlblikke piirkondi noorte toetamise tegevuse käigus tekkinud rahastamiskõlblikud kulud (eurodes)

ELi tugi, mis vastab väljaspool rahastamiskõlblikke piirkondi noorte toetamiseks korraldatud tegevuse käigus tekkinud rahastamiskõlblikele kuludele ja mis on saadud prioriteetse suuna kaasrahastamise määra kohaldamise teel (eurodes)

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

Kokku

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

4.   HINNANGUTE SÜNTEES (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2)

Rakenduskava kõigi nende hinnangute tulemuste süntees, mis on muutunud kättesaadavaks eelmise majandusaasta jooksul, osutades kasutatud hindamisaruannete nimele ja võrdlusperioodile

| <type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’>

5.   VAJADUSE KORRAL TEAVE NOORTE TÖÖHÕIVE ALGATUSE RAKENDAMISE KOHTA (määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõiked 2 ja 4)

Noorte tööhõive algatuse rakendamise üldine kirjeldus, sealhulgas selle kohta, kuidas noorte tööhõive algatus on aidanud kaasa noortegarantii rakendamisele, ning mis hõlmab konkreetseid näiteid noorte tööhõive algatuse raames toetatud sekkumiste kohta.

Noorte tööhõive algatuse rakendamisel tekkinud mis tahes probleemide ja nende probleemide lahendamiseks võetud meetmete kirjeldus.

2016. aastal esitatud aruandes määratakse kindlaks noorte tööhõive algatuses osalevatele isikutele, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, marginaliseeritud kogukondadest inimestele ja haridussüsteemist kvalifikatsioonita lahkunud inimestele laekunud tööpakkumiste kvaliteet ja hinnatakse seda. Aruandes määratakse ka kindlaks noorte tööhõive algatuses osalejate edusammud haridustee jätkamisel, püsiva ja inimväärse töö leidmisel või suundumisel õpipoisiõppesse või kvaliteetsele praktikakohale ning hinnatakse seda.

Aruandes esitatakse selliste hindamiste käigus tehtud olulised tähelepanekud, mille käigus kontrollitakse Euroopa Sotsiaalfondist ja noorte tööhõive algatuse konkreetsest eraldisest antud ühise toe tulemuslikkust, tõhusust ja mõju, sealhulgas noortegarantii rakendamiseks.

6.   RAKENDUSKAVA TULEMUSLIKKUST MÕJUTAVAD ASJAOLUD JA VÕETUD MEETMED (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2 (40))

a)   Probleemid, mis võivad mõjutada programmi elluviimist, ja võetud meetmed

| <type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’>

b)   LÜHIARUANNETE PUHUL VABATAHTLIK, muul juhul lisatakse see vormi punkti 11.1 (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4).

Hinnatakse seda, kas sihttasemete täitmiseks tehtud edusammud on piisavad, märkides vajaduse korral võetud või planeeritud mis tahes parandusmeetmed.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

7.   KODANIKELE SUUNATUD KOKKUVÕTE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 9 (41))

Kodanikele suunatud kokkuvõte iga-aastaste rakendusaruannete ja rakendamise lõpparuande sisust tehakse avalikkusele kättesaadavaks ja laaditakse üles eraldi dokumendina iga-aastase rakendusaruande ja rakendamise lõpparuande lisana.

8.   ARUANNE RAHASTAMISVAHENDITE RAKENDAMISE KOHTA (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 46)

Kui korraldusasutus otsustas kasutada rahastamisvahendeid, peab ta saatma komisjonile iga-aastase rakendusaruande lisana eriaruande rahastamisvahenditega hõlmatud tegevuse kohta (42).

9.   Vabatahtlik 2016. aastal esitatava aruande puhul, ei kehti teiste lühiaruannete suhtes: EELTINGIMUSTE TÄITMISEKS VÕETUD MEETMED (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2), kui kohaldatavaid eeltingimusi ei täidetud rakenduskava vastuvõtmisel: (vt vormi punkt 13 (43))

10.   SUURPROJEKTIDE NING ÜHISTE TEGEVUSKAVADE KOOSTAMISEL JA RAKENDAMISEL TEHTUD EDUSAMMUD (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 101 punkt h ja artikli 111 lõige 3)

10.1.   Suurprojektid

Tabel 12

Suurprojektid

| Projekt | Komisjoni viitenumber | Suurprojekti seisund






  1. | lõpule viidud |
| --- | --- | --- | --- |

Projekt

Komisjoni viitenumber

Suurprojekti seisund

1.

lõpule viidud

| 2. | heaks kiidetud |
| --- | --- |

2.

heaks kiidetud

| 3. | esitatud |
| --- | --- |

3.

esitatud

| 4. | kavas komisjonile teatada/esitada |
| --- | --- |

4.

kavas komisjonile teatada/esitada

Investeeringuid kokku

Abikõlblikud kulud kokku

Kavandatud teatamise/

esitamise kuupäev

(asjakohasel juhul)

(aasta, kvartal)

Komisjoni esialgse nõustumise/kinnitamise kuupäev

(asjakohasel juhul)

Rakendamise

kavandatud algus

(aasta, kvartal)

Kavandatud lõppkuupäev

(aasta, kvartal)

Prioriteetne suund/investeerimisprioriteet

Praegune elluviimise seisund – rahaline edasiminek

(komisjonile sertifitseeritud kulude %, võrreldes rahastamiskõlblike kogukuludega)

Praegune elluviimise seisund – füüsiline edasiminek

Projekti peamine rakendamisetapp

| 1. | lõpule viidud/käigus |
| --- | --- |

1.

lõpule viidud/käigus

| 2. | ehitamise lõppjärk |
| --- | --- |

2.

ehitamise lõppjärk

| 3. | ehitamine |
| --- | --- |

3.

ehitamine

| 4. | hankemenetlus |
| --- | --- |

4.

hankemenetlus

| 5. | projekteerimine |
| --- | --- |

5.

projekteerimine

Peamised väljundid

Esimese ehitustöölepingu allkirjastamise kuupäev (44)

(asjakohasel juhul)

Märkused (vajaduse korral)

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’P’ input=’M’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

<type=’D’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

Suurprojektide elluviimisel ilmnenud märkimisväärsed probleemid ja nende lahendamiseks võetud meetmed.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

Rakenduskava suurprojektide loetelu mis tahes kavas olevad muudatused.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

10.2.   Ühised tegevuskavad

Edusammud ühiste tegevuskavade eri etappide rakendamisel

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

Tabel 13

Ühised tegevuskavad

| Ühise tegevuskava pealkiri | Komisjoni viitenumber | Ühise tegevuskava rakendamisetapp






  1. | lõpule viidud |
| --- | --- | --- | --- |

Ühise tegevuskava pealkiri

Komisjoni viitenumber

Ühise tegevuskava rakendamisetapp

1.

lõpule viidud

| 2. | > 50 % rakendatud |
| --- | --- |

2.

> 50 % rakendatud

| 3. | alustatud |
| --- | --- |

3.

alustatud

| 4. | heaks kiidetud |
| --- | --- |

4.

heaks kiidetud

| 5. | esitatud |
| --- | --- |

5.

esitatud

| 6. | kavandatud |
| --- | --- |

6.

kavandatud

Abikõlblikud kulud kokku

Avaliku sektori toetuse kogusumma

Rakenduskava panus ühisesse tegevuskavasse

Prioriteetne suund

Ühise tegevuskava tüüp

| 1. | Tavaline |
| --- | --- |

1.

Tavaline

| 2. | Esimene ühine tegevuskava |
| --- | --- |

2.

Esimene ühine tegevuskava

| 3. | Noorte tööhõive algatus |
| --- | --- |

3.

Noorte tööhõive algatus

[Kavandatud]

komisjonile esitamise aeg

[Kavandatud] rakendamise algus

[Kavandatud] lõpuleviimine

Peamised väljundid ja tulemused

Komisjonile sertifitseeritud rahastamiskõlblikud kogukulud

Märkused (vajaduse korral)

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’S’>

<type=’D’ input=’M’>

<type=’D’ input=’M’>

<type=’D’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

<type=’N’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 875 input=’M’>

Tekkinud märkimisväärsed probleemid ja nende lahendamiseks võetud meetmed

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

B OSA

2017. JA 2019. AASTAL ESITATAVAD ARUANDED NING RAKENDAMISE LÕPPARUANNE

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ning artikli 111 lõiked 3 ja 4)

11.   RAKENDUSKAVA RAKENDAMISE HINDAMINE (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja artikli 111 lõige 4)

11.1   A osa teave ja programmi eesmärkide saavutamine (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4)

IGA PRIORITEETSE SUUNA PUHUL – eespool esitatud teabe ja rakenduskava eesmärkide saavutamise suunas tehtud edasiminekute hindamine, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panus tulemusnäitajate väärtuse muutmisse, kui hindamistest on selle kohta tõendid saadaval.

| <type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’>

11.2.   Erimeetmed, mis on võetud meeste ja naiste võrdõiguslikkuse edendamiseks ning diskrimineerimise vältimiseks, eelkõige puudega inimeste erivajadustega arvestamiseks, ning kord, mida rakendatakse selle tagamiseks, et rakenduskavadesse ja tegevustesse kaasataks sooküsimused (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja artikli 111 lõike 4 teise lõigu punkt e)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 7 sätestatud põhimõtete arvesse võtmiseks erimeetmete rakendamise hindamine seoses meeste ja naiste võrdsuse edendamisega ning diskrimineerimiskeeluga, sealhulgas olenevalt rakenduskava sisust ja eesmärkidest meeste ja naiste võrdsuse ning diskrimineerimiskeelu, eelkõige puudega inimestele juurdepääsuvõimaluste tagamiseks võetud erimeetmed ning rakenduskavasse ja tegevusse soolise vaatenurga kaasamise tagamiseks rakendatud korraldused.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

11.3.   Säästev areng (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja artikli 111 lõike 4 teise lõigu punkt f)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 8 sätestatud säästva arenguga seotud põhimõtete arvesse võtmiseks rakendatud meetmete hindamine, sealhulgas, olenevalt rakenduskava sisust ning eesmärkidest, ülevaade selle artikli kohaselt säästva arengu edendamiseks võetud meetmetest.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

11.4.   Aruandlus kliimamuutustega seotud eesmärkide saavutamiseks kasutatud toetuse kohta (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4)

| SFC2014 poolt liigitamisandmete alusel automaatselt arvutatud näitajad. Vabatahtlik: esitatud väärtuste selgitamine
  <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

SFC2014 poolt liigitamisandmete alusel automaatselt arvutatud näitajad. Vabatahtlik: esitatud väärtuste selgitamine

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

11.5   Partnerite osakaal rakenduskava rakendamisel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4 ja artikli 111 lõike 4 esimese lõigu punkt c)

Meetmete rakendamise hindamine, et võtta arvesse määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 5 osutatud partnerite osakaalu, sealhulgas nende osalemist rakenduskava rakendamises, järelevalves ja hindamises.

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

12.   MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ARTIKLI 111 LÕIKE 4 esimese lõigu punktide a ja b KOHANE TEAVITAMIS- JA HINDAMISKOHUSTUS

12.1   Edusammud hindamiskava rakendamisel ja hindamistulemustega seotud järelmeetmed

| <type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’>

12.2   Fondide teavitamisstrateegia raames võetud teavitamis- ja avalikustamismeetmete tulemused

| <type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’>

13.   EELTINGIMUSTE TÄITMISEKS VÕETUD MEETMED (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 4) (Võib lisada 2016. aastal esitatavasse aruandesse (vt punkt 9 eespool)). (Nõutav 2017. aastal esitatavas aruandes) Variant: eduaruanne (45)

Tabel 14

Kohaldatavate üldiste eeltingimuste täitmiseks võetud meetmed

| Üldine eeltingimus | Täitmata kriteeriumid | Võetud meetmed | Tähtpäev (kuupäev) | Vastutavad asutused | Tähtajaks lõpuleviidud meede (JAH/EI) | Täidetud kriteeriumid (JAH/EI) | Ülejäänud meetmete täieliku rakendamise eeldatav kuupäev (vastavalt asjaoludele) | Märkused (iga meetme kohta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 1000 input=’G’> | <type=’D’ input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’S’ maxlength = 2000 input=’M’> |
| | | Meede 1 | | | | | | |
| | Meede 2 | | | | | | |

Üldine eeltingimus

Täitmata kriteeriumid

Võetud meetmed

Tähtpäev (kuupäev)

Vastutavad asutused

Tähtajaks lõpuleviidud meede (JAH/EI)

Täidetud kriteeriumid (JAH/EI)

Ülejäänud meetmete täieliku rakendamise eeldatav kuupäev (vastavalt asjaoludele)

Märkused (iga meetme kohta)

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 1000 input=’G’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 2000 input=’M’>

Meede 1

Meede 2

Tabel 15

Kohaldatavate valdkondlike eeltingimuste täitmiseks võetud meetmed

| Valdkondlik eeltingimus | Täitmata kriteeriumid | Võetud meetmed | Tähtpäev (kuupäev) | Vastutavad asutused | Tähtajaks lõpuleviidud meede (JAH/EI) | Täidetud kriteeriumid (JAH/EI) | Ülejäänud meetmete täieliku rakendamise eeldatav kuupäev (vastavalt asjaoludele) | Märkused (iga meetme kohta) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 1000 input=’G’> | <type=’D’ input=’G’> | <type=’S’ maxlength = 500 input=’G’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’C’ input=’M’> | <type=’S’ maxlength = 2000 input=’M’> |
| | | Meede 1 | | | | | | |
| | Meede 2 | | | | | | |

Valdkondlik eeltingimus

Täitmata kriteeriumid

Võetud meetmed

Tähtpäev (kuupäev)

Vastutavad asutused

Tähtajaks lõpuleviidud meede (JAH/EI)

Täidetud kriteeriumid (JAH/EI)

Ülejäänud meetmete täieliku rakendamise eeldatav kuupäev (vastavalt asjaoludele)

Märkused (iga meetme kohta)

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 1000 input=’G’>

<type=’D’ input=’G’>

<type=’S’ maxlength = 500 input=’G’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’C’ input=’M’>

<type=’S’ maxlength = 2000 input=’M’>

Meede 1

Meede 2

14.   TÄIENDAV TEAVE, MILLE VÕIB LISADA OLENEVALT RAKENDUSKAVA SISUST JA EESMÄRKIDEST (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 111 lõike 4 teise lõigu punktid a, b, c, d, g ja h)

14.1   Edusammud integreeritud lähenemisviisi rakendamisel territoriaalse arengu suhtes, sealhulgas selliste piirkondade arengu suhtes, kus on rahvastikuprobleemid ning püsivad või looduslikud ebasoodsad tingimused, integreeritud territoriaalsed investeeringud, linnade säästev areng ning rakenduskava kohane kohalik arendustegevus kogukonna

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>
  (eduaruande variant) |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

(eduaruande variant)

14.2   Edusammud liikmesriikide asutuste ja toetusesaajate fondide haldamise ja nende kasutamise suutlikkuse tõstmiseks

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>
  (eduaruande variant) |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

(eduaruande variant)

14.3   Edusammud piirkondadevaheliste ja rahvusvaheliste meetmete rakendamisel

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>
  (eduaruande variant) |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

(eduaruande variant)

14.4   Panus makropiirkondlikesse ja mere vesikonna strateegiatesse (vajaduse korral).

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

14.5   Edusammud, mis on tehtud sotsiaalse innovatsiooni valdkonna meetmete (asjakohasel juhul)

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

14.6   Edusammud vaesusest kõige enam mõjutatud geograafiliste piirkondade või kõrgeima diskrimineerimis- või sotsiaalse tõrjutuse riskiga sihtrühmade erivajaduste rahuldamise meetmete rakendamisel, pöörates eriti tähelepanu marginaliseeritud kogukondadele, puuetega inimestele, pikaajalistele töötutele ja mittetöötavatele noortele, lisades vajaduse korral kasutatud rahastamisvahendid

| <type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>
  (eduaruande variant) |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 3500 input=’M’>

(eduaruande variant)

C OSA

2019. AASTAL ESITATAVAD ARUANDED NING RAKENDAMISE LÕPPARUANNE

(määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 5) -

15.   Rahaline teave prioriteetse suuna ja rakenduskava tasandil (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 21 lõige 2 ja artikli 22 lõige 7)

Selleks et hinnata finantsnäitajatele 2018. ja 2023. aastaks seatud vahe- ja sihttasemete saavutamisel tehtud edusamme, on käesoleva lisa A osa tabelis 6 kaks täiendavat veergu:

| 13 | 14 |
| --- | --- |
| Andmed tulemuslikkuse hindamise ja tulemusraamistiku kohta |
| Ainult 2019. aasta aruande puhul:
  Toetusesaajate kantud ja 31. detsembriks 2018 makstud rahastamiskõlblikud kogukulud, mis on komisjonile kinnitatud
  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 21 lõige 2 | Ainult rakendamise lõpparuande puhul: Toetusesaajate kantud ja 31. detsembriks 2023 makstud rahastamiskõlblikud kogukulud, mis on komisjonile kinnitatud
  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõige 7 |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |
| | |

13

14

Andmed tulemuslikkuse hindamise ja tulemusraamistiku kohta

Ainult 2019. aasta aruande puhul:

Toetusesaajate kantud ja 31. detsembriks 2018 makstud rahastamiskõlblikud kogukulud, mis on komisjonile kinnitatud

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 21 lõige 2

Ainult rakendamise lõpparuande puhul: Toetusesaajate kantud ja 31. detsembriks 2023 makstud rahastamiskõlblikud kogukulud, mis on komisjonile kinnitatud

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 22 lõige 7

16.   ARUKAS, JÄTKUSUUTLIK JA KAASAV MAJANDUSKASV (eduaruande variant)

Liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamisele rakenduskavast saadud panuse teave ja hindamine.

| <type=’S’ maxlength = 17500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 17500 input=’M’>

17.   RAKENDUSKAVA TULEMUSLIKKUST MÕJUTAVAD ASJAOLUD JA VÕETUD MEETMED – TULEMUSRAAMISTIK (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 50 lõige 2 (46))

Kui tulemusraamistikus määratud vahe-eesmärkide ja sihttasemetega seotud edusammude hindamine näitab, et teatavad vahe-eesmärgid ja sihttasemed ei ole saavutatud, siis peaksid liikmesriigid kirjeldama nende vahe-eesmärkide saavutamata jätmise põhjuseid 2019. aasta aruandes ja sihttasemete saavutamata jätmise põhjuseid rakendamise lõpparuandes.

| <type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 7000 input=’M’>

18.   NOORTE TÖÖHÕIVE ALGATUS Määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõiked 4 ja 6 (kui see on kohaldatav)

2019. aastal esitatud aruandes määratakse kindlaks noorte tööhõive algatuses osalevatele isikutele, sealhulgas ebasoodsas olukorras olevatele inimestele, marginaliseeritud kogukondadest inimestele ja haridussüsteemist kvalifikatsioonita lahkunud inimestele laekunud tööpakkumiste kvaliteet ja hinnatakse seda. Aruandes määratakse ka kindlaks noorte tööhõive algatuses osalejate edusammud haridustee jätkamisel, püsiva ja inimväärse töö leidmisel või suundumisel õpipoisiõppesse või kvaliteetsele praktikakohale ning hinnatakse seda.

Aruandes esitatakse selliste hindamiste käigus tehtud olulised tähelepanekud, mille käigus kontrollitakse Euroopa Sotsiaalfondist ja noorte tööhõive algatuse konkreetsest eraldisest antud ühise toe tulemuslikkust, tõhusust ja mõju, sealhulgas noortegarantii rakendamiseks.

| <type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’> |
| --- |

<type=’S’ maxlength = 10500 input=’M’>

---

(1)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015. Kui noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, tuleks aruandlus jaotada noorte tööhõive algatuse osa ja prioriteetse suuna teise osa vahel.

1

(2)  Käesolevas lisas esitatud tabelites on toodud REACT-EU vahendite (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 92a) jagunemine, st ERF REACT-EU, ESF REACT-EU ja noorte tööhõive algatus REACT-EU (kui see on asjakohane).

2

(3)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015.

3

(4)  Tabelis 1 kasutatakse soopõhist jaotust iga-aastaste väärtuste väljadel ainult juhul, kui see on lisatud rakenduskava tabelisse 12. Muul juhul tuleb kasutada „T“ (kokku).

4

(5)  Kui investeerimisprioriteet hõlmab Euroopa Sotsiaalfondi ühise tulemusnäitaja sihttaset, tuleb esitada andmed vastava tulemusnäitaja kohta valitud sihtrühmas (nt viitena kasutatud ühine väljundnäitaja) ja andmed kõikide investeerimisprioriteedis vastava tulemuse saavutanud osalejate kohta.

5

(6)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015.

6

(7)  Esindaval valimil põhinev prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed kaks korda: 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse“ tulba summaarsed väärtused 2019. aasta iga-aastases rakendamisaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

7

(8)  Esindaval valimil põhinev prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed kaks korda: 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse“ tulba summaarsed väärtused 2019. aasta iga-aastases rakendamisaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

8

(9)  Esindaval valimil põhinev prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed kaks korda: 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse“ tulba summaarsed väärtused 2019. aasta iga-aastases rakendamisaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

9

(10)  Esindaval valimil põhinev prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed kaks korda: 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse“ tulba summaarsed väärtused 2019. aasta iga-aastases rakendamisaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

10

(11)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015.

11

(12)  Esindaval valimil põhinev aasta prognoos.

12

(13)  Esindaval valimil põhinev aasta prognoos.

13

(14)  Esindaval valimil põhinev aasta prognoos.

14

(15)  Esindaval valimil põhinev aasta prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed kaks korda: 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse“ tulba summaarsed väärtused 2019. aasta iga-aastases rakendamisaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

15

(16)  Esindaval valimil põhinev aasta prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed kaks korda: 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse“ tulba summaarsed väärtused 2019. aasta iga-aastases rakendamisaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

16

(17)  Esindaval valimil põhinev aasta prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed kaks korda: 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse“ tulba summaarsed väärtused 2019. aasta iga-aastases rakendamisaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

17

(18)  Esindaval valimil põhinev aasta prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed kaks korda: 2019. aasta iga-aastases rakendusaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse“ tulba summaarsed väärtused 2019. aasta iga-aastases rakendamisaruandes ja rakendamise lõpparuandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

18

(19)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015.

19

(20)  Tabelis 3A kasutatakse soopõhist jaotust asjakohastel väljadel ainult juhul, kui see on lisatud rakenduskava tabelisse 5 või 13. Muul juhul tuleb kasutada „T“ (kokku).

20

(21)  Sihttasemed on tehnilise abi prioriteetsete suundade jaoks valikulised.

21

(*1)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015.

*1

(22)  Esindaval valimil põhinev prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed üks kord 2017. aasta iga-aastases rakendusaruandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse“ veeru summaarsed väärtused 2017. aasta iga-aastases rakendusaruandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

22

(23)  Esindaval valimil põhinev prognoos. Liikmesriikidel on aruandluseks kaks varianti. Variant 1. Miinimumnõue on esitada andmed üks kord 2017. aasta iga-aastases rakendusaruandes. Selle variandi puhul teatatakse „Summaarse väärtuse“ veeru summaarsed väärtused 2017. aasta iga-aastases rakendusaruandes. Variant 2. Iga-aastased väärtused esitatakse igal aastal.

23

(24)  Osalejate koguarv sisaldab (mittetundlikke isikuandmeid hõlmavate) nii terviklike kui ka mitteterviklike aruannetega osalejaid. Osalejate koguarv arvutatakse SFC2014 süsteemis järgmise kolme ühise väljundnäitaja alusel „töötu, sealhulgas pikaajaline töötu“, „tööturult eemalejäänu“ ja „töötav isik, sealhulgas füüsilisest isikust ettevõtja“. Kogusumma hõlmab ainult kõiki mittetundlikke isikuandmeid hõlmavate terviklike aruannetega osalejaid. Liikmesriigid peavad osalejate kogusumma raames märkima ära kõik Euroopa Sotsiaalfondis osalejad, sealhulgas need, kelle mittetundlike isikuandmete aruanded ei ole terviklikud.“

24

(25)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015.

25

(26)  Tabelis 6 kasutatakse soopõhist jaotust asjakohastel väljadel ainult juhul, kui see on lisatud rakenduskava tabelisse 6. Muul juhul tuleb kasutada „T“ (kokku).

26

(27)  Käesolevat jagu ei kohaldata rakenduskava puhul, mille meetmed on suunatud valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ saavutamiseks (konkreetne REACT-EU programm) või juhul, kui konkreetse prioriteetse suuna raames (REACT-EU prioriteetne suund) tegeletakse selle valdkondliku eesmärgi saavutamisega.

27

(*2)  Euroopa Regionaalarengu Fondi või Ühtekuuluvusfondi puhul esitavad liikmesriigid väljundnäitajate summaarsed väärtused. Euroopa Sotsiaalfondi puhul arvutab SFC2014 summaarsed väärtused automaatselt, lähtudes liikmesriikide esitatud iga-aastastest väärtustest. Finantsnäitajate väärtused on kõigi fondide puhul summaarsed. Peamise rakendusetappide väärtused on kõikide fondide puhul summaarsed, kui neid väljendatakse arvväärtuse või protsendi kaudu. Kui saavutatu määratakse kindlaks kvalitatiivselt, tuleb tabelisse märkida, kas need on lõpule viidud või mitte. *Tabelis c = summaarne (cumulative), a = iga-aastane (annual).

*2

(28)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015.

28

(29)  Komisjoni 22. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1011/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad komisjonile teatava teabe esitamise vormide kohta ning toetusesaajate ning korraldusasutuste, sertifitseerimisasutuste, auditeerimisasutuste ja vahendusasutuste vahelise teabevahetuse korra kohta (ELT L 286, 30.9.2014, lk 1).

29

(30)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015.

30

(31)  Seda kohaldatakse ainult Euroopa Sotsiaalfondi ja/või Euroopa Regionaalarengu Fondi hõlmavatele rakenduskavadele majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames.

31

(32)  Kui täpseid summasid ei ole võimalik enne tegevuse rakendamist kindlaks määrata, peaks aruandlus tuginema tegevuse jaoks kohaldatud piirmääradele, s.o kui Euroopa Regionaalarengu Fondi tegevus võib hõlmata kuni 20 % Euroopa Sotsiaalfondi tüüpi kulusid, peaks aruandlus tuginema eeldusele, et selleks otstarbeks võiks kasutada kogu 20 %. Kui tegevus on lõpetatud, siis peaksid selles tulbas kasutatud andmed põhinema tegelikel tekkinud kuludel.

32

(33)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõige 2.

33

(34)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõige 2.

34

(35)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõige 2.

35

(36)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 98 lõige 2.

36

(37)  Kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 70 lõikes 2 või määruse (EL) nr 1299/2013 artiklis 20 kehtestatud piirmääradega ja neid arvesse võttes.

37

(38)  Kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 13 kehtestatud piirmääradega ja neid arvesse võttes.

38

(39)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015.

39

(40)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015.

40

(41)  Struktureeritud andmed, mida nõutakse kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse aruannete esitamisel aprillis 2015.

41

(42)  Vt komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 821/2014 I lisa.

42

(43)  Kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 19 lõikega 3 ja II lisaga noorte tööhõive algatuse kohta aruannete esitamisel aprillis 2015 on see vabatahtlik.

43

(44)  Kui tegevust rakendatakse avaliku ja erasektori partnerluse struktuuride raames, siis avaliku ja erasektori partnerluse lepingu allkirjastamine avaliku sektori ja erasektori asutuse vahel (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 102 lõige 3).

44

(45)  Käesolevat jagu ei kohaldata rakenduskava puhul, mille meetmed on suunatud valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ saavutamiseks (konkreetne REACT-EU programm) või juhul, kui konkreetse prioriteetse suuna raames (REACT-EU prioriteetne suund) tegeletakse selle valdkondliku eesmärgi saavutamisega.

45

(46)  Käesolevat jagu ei kohaldata rakenduskava puhul, mille meetmed on suunatud valdkondliku eesmärgi „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“ saavutamiseks (konkreetne REACT-EU programm) või juhul, kui konkreetse prioriteetse suuna raames (REACT-EU prioriteetne suund) tegeletakse selle valdkondliku eesmärgi saavutamisega.

46

---

| 12.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/107 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/107

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/437,

3. märts 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 1011/2014 seoses muudatustega finantsandmete edastamise vormis, rahastamisvahenditega seotud täiendavat teavet sisaldava maksetaotluse vormis ja kulude aruande vormis

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 112 lõiget 5, artikli 131 lõiget 6 ja artikli 137 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 (2) II lisas on sätestatud kulude finantsandmete edastamise vorm vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 112. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 (2) II lisas on sätestatud kulude finantsandmete edastamise vorm vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 112.

| (2) | Rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 VI lisas on sätestatud rahastamisvahenditega seotud täiendavat teavet sisaldava maksetaotluse vorm vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 lõikele 6. |
| --- | --- |

(2)

Rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 VI lisas on sätestatud rahastamisvahenditega seotud täiendavat teavet sisaldava maksetaotluse vorm vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 lõikele 6.

| (3) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 VII lisas on sätestatud kulude aruande vorm vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõikele 3. |
| --- | --- |

(3)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 VII lisas on sätestatud kulude aruande vorm vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõikele 3.

| (4) | Määruse (EL) nr 1303/2013 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2221) (3) artikli 92b lõikes 9 on sätestatud, et määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 punktis d osutatud rahastamiskava läbivaadatud versioonis tuleb kindlaks määrata Euroopa Liidu taasterahastu täiendavate vahendite eraldamine Euroopa Regionaalarengu Fondile ja Euroopa Sotsiaalfondile, ilma tulemusreservi summasid kindlaks määramata ja piirkonnakategooriate kaupa eristamata. Maksetaotluste ja kulude aruande vormidesse tuleks lisada konkreetsed väljad, et kajastada täiendavate vahendite puhul sama jaotust nagu on üldistel vahenditel (välja arvatud jaotus piirkonnakategooriate kaupa). |
| --- | --- |

(4)

Määruse (EL) nr 1303/2013 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2221) (3) artikli 92b lõikes 9 on sätestatud, et määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 96 lõike 2 punktis d osutatud rahastamiskava läbivaadatud versioonis tuleb kindlaks määrata Euroopa Liidu taasterahastu täiendavate vahendite eraldamine Euroopa Regionaalarengu Fondile ja Euroopa Sotsiaalfondile, ilma tulemusreservi summasid kindlaks määramata ja piirkonnakategooriate kaupa eristamata. Maksetaotluste ja kulude aruande vormidesse tuleks lisada konkreetsed väljad, et kajastada täiendavate vahendite puhul sama jaotust nagu on üldistel vahenditel (välja arvatud jaotus piirkonnakategooriate kaupa).

| (5) | Määruse (EL) nr 1303/2013 (muudetud määrusega (EL) 2020/2221) artikli 92b lõikes 10 on sätestatud, et uue sihtotstarbelise rakenduskava rahastamiskavas tuleb kindlaks määrata Euroopa Liidu taasterahastu täiendavate vahendite eraldamine Euroopa Regionaalarengu Fondile ja Euroopa Sotsiaalfondile, ilma tulemusreservi summasid kindlaks määramata ja piirkonnakategooriate kaupa eristamata. Finantsandmete edastamise vormi tuleks lisada uued väljad, et kajastada täiendavate vahendite puhul sama jaotust nagu on üldistel vahenditel (välja arvatud jaotus piirkonnakategooriate kaupa). |
| --- | --- |

(5)

Määruse (EL) nr 1303/2013 (muudetud määrusega (EL) 2020/2221) artikli 92b lõikes 10 on sätestatud, et uue sihtotstarbelise rakenduskava rahastamiskavas tuleb kindlaks määrata Euroopa Liidu taasterahastu täiendavate vahendite eraldamine Euroopa Regionaalarengu Fondile ja Euroopa Sotsiaalfondile, ilma tulemusreservi summasid kindlaks määramata ja piirkonnakategooriate kaupa eristamata. Finantsandmete edastamise vormi tuleks lisada uued väljad, et kajastada täiendavate vahendite puhul sama jaotust nagu on üldistel vahenditel (välja arvatud jaotus piirkonnakategooriate kaupa).

| (6) | Rakendusaruannete asjakohaseid vorme, mis on esitatud rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 II, VI ja VII lisas, tuleks seega vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(6)

Rakendusaruannete asjakohaseid vorme, mis on esitatud rakendusmääruse (EL) nr 1011/2014 II, VI ja VII lisas, tuleks seega vastavalt muuta.

| (7) | Et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas. |
| --- | --- |

(7)

Et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmäärust (EL) nr 1011/2014 muudetakse järgmiselt:

| 1) | II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga; |
| --- | --- |

1)

II lisa asendatakse käesoleva määruse I lisa tekstiga;

| 2) | VI lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga; |
| --- | --- |

2)

VI lisa asendatakse käesoleva määruse II lisa tekstiga;

| 3) | VII lisa asendatakse käesoleva määruse III lisa tekstiga. |
| --- | --- |

3)

VII lisa asendatakse käesoleva määruse III lisa tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

1

(2)  Komisjoni 22. septembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1011/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 üksikasjalikud rakenduseeskirjad komisjonile teatava teabe esitamise vormide kohta ning toetusesaajate ning korraldusasutuste, sertifitseerimisasutuste, auditeerimisasutuste ja vahendusasutuste vahelise teabevahetuse korra kohta (ELT L 286, 30.9.2014, lk 1).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT EU) (ELT L 437, 28.12.2020, lk 30).

3

---

I LISA

II lisa asendatakse järgmisega:

„II LISA

Finantsandmete edastamise vorm (1)

Tabel 1

Finantsteave prioriteetse suuna ja rakenduskava tasandil
   (2)

| 1. | 2. | 3. | 4. | 5. | 6. | 7. | 8. | 9. | 10. | 11. | 12. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prioriteetse suuna rahaeraldis rakenduskava põhjal
  [väljavõte rakenduskava tabelist 18a] | Kumulatiivsed andmed rakenduskava finantsedusammude kohta |
| Prioriteetne suund | Fond  (3) | Piirkonnakategooria  (4) | Liidu toetuse arvutamise alus*
  (Rahastamiskõlblikud kulud kokku või avaliku sektori rahastamiskõlblikud kulud) | Rahastamine kokku
  (eurodes) | Kaasrahastamismäär (%) | Toetuse jaoks väljavalitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes) | Väljavalitud tegevustega kaetud osa kogueraldisest (%)
  [veerg 7/veerg 5x 100] | Toetuse jaoks väljavalitud tegevuste rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud
  (eurodes) | Toetusesaajate poolt korraldusasutusele deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku | Toetusesaajate poolt deklareeritud rahastamiskõlblike kulude osa kogueraldisest (%)
  [veerg 10/veerg 5x100] | Valitud tegevuste arv |
| | | Arvutamine | | | Arvutamine | |
| <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’S’ input=’G’> | <type=’N’ input=’G’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’Cu’ input=’M’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’M’> | <type=’Cu’ input=’M’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’M’> |
| | | | | | | | | | | | |
| Prioriteetne suund 1 | ERF | | | | | | | | | | |
| Prioriteetne suund 2 | ESF | | | | | | | | | | |
| Prioriteetne suund 3 | Noorte tööhõive algatus  (5) | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| Prioriteetne suund 4 | ESF | | | | | | | | | | |
| Noorte tööhõive algatus  (6) | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| Prioriteetne suund 5 | Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| Prioriteetne suund 6 | ERF REACT-EU | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| Prioriteetne suund 7 | ESF REACT-EU | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| Prioriteetne suund 8 | ESF REACT-EU | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| Noorte tööhõive algatus REACT-EU  (6) | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| Prioriteetne suund 9 | Noorte tööhõive algatus REACT-EU  (5) | Ei kohaldata | | | | | | | | | |
| Kokku | ERF | Vähem arenenud piirkonnad | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kokku | ERF | Üleminek | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kokku | ERF | Rohkem arenenud piirkonnad | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kokku | ERF | Äärepoolseimatele piirkondadele või hõredalt asustatud põhjapoolsetele aladele antav eritoetus | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kokku | ESF  (7) | Vähem arenenud piirkonnad | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kokku | ESF  (7) | Üleminek | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kokku | ESF  (7) | Rohkem arenenud piirkonnad | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kokku | Noorte tööhõive algatus  (8) | Ei kohaldata | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kokku | Noorte tööhõive algatus REACT-EU  (9) | Ei kohaldata | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kokku | Ühtekuuluvusfond | Ei kohaldata | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’Cu’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kokku | ERF REACT-EU | Ei kohaldata | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kokku | ESF REACT-EU | Ei kohaldata | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> |
| Kõik kokku | Kõik fondid | | | <type=’N’ input=’ G ’> | | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’N’ input=’ G ’> | <type=’P’ input=’G’> | <type=’N’ input=’ G ’> |

1.

2.

3.

4.

5.

6.

7.

8.

9.

10.

11.

12.

Prioriteetse suuna rahaeraldis rakenduskava põhjal

[väljavõte rakenduskava tabelist 18a]

Kumulatiivsed andmed rakenduskava finantsedusammude kohta

Prioriteetne suund

Fond  (3)

Piirkonnakategooria  (4)

Liidu toetuse arvutamise alus*

(Rahastamiskõlblikud kulud kokku või avaliku sektori rahastamiskõlblikud kulud)

Rahastamine kokku

(eurodes)

Kaasrahastamismäär (%)

Toetuse jaoks väljavalitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes)

Väljavalitud tegevustega kaetud osa kogueraldisest (%)

[veerg 7/veerg 5x 100]

Toetuse jaoks väljavalitud tegevuste rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud

(eurodes)

Toetusesaajate poolt korraldusasutusele deklareeritud rahastamiskõlblikud kulud kokku

Toetusesaajate poolt deklareeritud rahastamiskõlblike kulude osa kogueraldisest (%)

[veerg 10/veerg 5x100]

Valitud tegevuste arv

Arvutamine

Arvutamine

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’S’ input=’G’>

<type=’N’ input=’G’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’Cu’ input=’M’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’M’>

<type=’Cu’ input=’M’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’M’>

Prioriteetne suund 1

ERF

Prioriteetne suund 2

ESF

Prioriteetne suund 3

Noorte tööhõive algatus  (5)

Ei kohaldata

Prioriteetne suund 4

ESF

Noorte tööhõive algatus  (6)

Ei kohaldata

Prioriteetne suund 5

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

Prioriteetne suund 6

ERF REACT-EU

Ei kohaldata

Prioriteetne suund 7

ESF REACT-EU

Ei kohaldata

Prioriteetne suund 8

ESF REACT-EU

Ei kohaldata

Noorte tööhõive algatus REACT-EU  (6)

Ei kohaldata

Prioriteetne suund 9

Noorte tööhõive algatus REACT-EU  (5)

Ei kohaldata

Kokku

ERF

Vähem arenenud piirkonnad

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kokku

ERF

Üleminek

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kokku

ERF

Rohkem arenenud piirkonnad

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kokku

ERF

Äärepoolseimatele piirkondadele või hõredalt asustatud põhjapoolsetele aladele antav eritoetus

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kokku

ESF  (7)

Vähem arenenud piirkonnad

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kokku

ESF  (7)

Üleminek

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kokku

ESF  (7)

Rohkem arenenud piirkonnad

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kokku

Noorte tööhõive algatus  (8)

Ei kohaldata

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kokku

Noorte tööhõive algatus REACT-EU  (9)

Ei kohaldata

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kokku

Ühtekuuluvusfond

Ei kohaldata

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’Cu’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kokku

ERF REACT-EU

Ei kohaldata

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kokku

ESF REACT-EU

Ei kohaldata

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Kõik kokku

Kõik fondid

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’N’ input=’ G ’>

<type=’P’ input=’G’>

<type=’N’ input=’ G ’>

Tabel 2

Kumulatiivsed finantsandmed sekkumiskategooriate kaupa lahtikirjutatult 31. jaanuariks edastatud andmete kohta

| Prioriteetne suund | Kulutuste näitajad | Liigitamise mõõtmed | Finantsandmed |
| --- | --- | --- | --- |
| | Fond (*1) | Piirkonnakategooria | 1
  Sekkumisvaldkond | 2
  Rahastamise vorm | 3
  Territooriumi mõõde | 4
  Territoriaalne rakendusmehhanism | 5
  Valdkondliku eesmärgi mõõde
  ERF/Ühtekuuluvusfond | 6
  ESFi sekundaarne teema | 7
  Majanduslik mõõde | 8
  Asukoha mõõde | Toetuse jaoks väljavalitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes) | Toetuse jaoks väljavalitud tegevuste rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud
  (eurodes) | Toetusesaajate korraldusasutusele esitatud deklareeritud rahastamiskõlblikud kogukulud. | Valitud tegevuste arv |
| <type=„S“ input=„S“> | <type=„S“ input=„S“> | < type=„S“ input=„S“> | <type=„S“ input=„S“> | <type=„S“ input=„S“> | <type=„S“ input=„S“> | <type=„S“ input=„S“> | <type=„S“ input=„S“> | <type=„S“ input=„S“> | <type=„S“ input=„S“> | <type=„S“ input=„S“> | <type=’Cu’ input=’M’> | <type=’Cu’ input=’M’> | <tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“> | <tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“> |

Prioriteetne suund

Kulutuste näitajad

Liigitamise mõõtmed

Finantsandmed

Fond (*1)

Piirkonnakategooria

1

Sekkumisvaldkond

2

Rahastamise vorm

3

Territooriumi mõõde

4

Territoriaalne rakendusmehhanism

5

Valdkondliku eesmärgi mõõde

ERF/Ühtekuuluvusfond

6

ESFi sekundaarne teema

7

Majanduslik mõõde

8

Asukoha mõõde

Toetuse jaoks väljavalitud tegevuste rahastamiskõlblikud kulud kokku (eurodes)

Toetuse jaoks väljavalitud tegevuste rahastamiskõlblikud avaliku sektori kulud

(eurodes)

Toetusesaajate korraldusasutusele esitatud deklareeritud rahastamiskõlblikud kogukulud.

Valitud tegevuste arv

<type=„S“ input=„S“>

<type=„S“ input=„S“>

< type=„S“ input=„S“>

<type=„S“ input=„S“>

<type=„S“ input=„S“>

<type=„S“ input=„S“>

<type=„S“ input=„S“>

<type=„S“ input=„S“>

<type=„S“ input=„S“>

<type=„S“ input=„S“>

<type=„S“ input=„S“>

<type=’Cu’ input=’M’>

<type=’Cu’ input=’M’>

<tüüp=„Cu“ sisestamisviis=„M“>

<tüüp=„N“ sisestamisviis=„M“>

Tabel 3

Prognoositav summa, mille kohta liikmesriik esitab eeldatavalt vahepealseid maksetaotlusi käesoleva ja järgneva majandusaasta kohta

Täita iga kava kohta fondi ja piirkonnakategooria kaupa, nagu asjakohane

| Fond | Piirkonnakategooria | Liidu rahaline toetus |
| --- | --- | --- |
| [jooksev majandusaasta] | [järgnev majandusaasta] |
| Jaanuar–oktoober | November–detsember | Jaanuar–detsember |
| ERF | Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad  (10) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Euroopa territoriaalne koostöö | | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| ESF | Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus  (11) | | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Ühtekuuluvusfond | | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| ERF REACT-EU | | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| ESF REACT-EU | | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus REACT-EU | | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |

Fond

Piirkonnakategooria

Liidu rahaline toetus

[jooksev majandusaasta]

[järgnev majandusaasta]

Jaanuar–oktoober

November–detsember

Jaanuar–detsember

ERF

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad  (10)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Euroopa territoriaalne koostöö

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

ESF

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus  (11)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Ühtekuuluvusfond

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

ERF REACT-EU

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

ESF REACT-EU

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus REACT-EU

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

---

(1)  Välja karakteristikute kirjeldus:

1

type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär, B = kahendmuutuja, Cu = rahaühik

input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis

(2)  Käesolevas lisas esitatud tabelites on toodud REACT-EU vahendite (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 92a) jagunemine, st ERF REACT-EU, ESF REACT-EU ja noorte tööhõive algatuse REACT-EU (kui see on asjakohane).

2

(3)  Kui prioriteetse suuna osana on kavandatud noorte tööhõive algatus (kooskõlas määruse (EL) nr 1304/2013 artikli 18 teise lõigu punktiga c, tuleb teave esitada prioriteetse suuna muust osast eraldi.

3

(4)  See ei kehti noorte tööhõive algatusele (s.o noorte tööhõive algatuse spetsiifiline eraldis ja vastav Euroopa Sotsiaalfondi toetus), Ühtekuuluvusfondile, ERF REACT-EU-le ja ESF REACT-EU-le eraldatud rahaliste vahendite suhtes.

4

(5)  Käesolev prioriteetne suund hõlmab noorte tööhõive algatusele antavat eritoetust ja kohandatud Euroopa Sotsiaalfondi toetust.

5

(6)  Käesolev prioriteetne suund hõlmab noorte tööhõive algatusele antavat eritoetust ja kohandatud Euroopa Sotsiaalfondi toetust.

6

(7)  Euroopa Sotsiaalfondi toetus ilma noorte tööhõive algatustele kohandatud toetuseta.

7

(8)  Hõlmab noorte tööhõivealgatusele antavat eritoetust ja kohandatud Euroopa Sotsiaalfondi toetust.

8

(9)  Hõlmab noorte tööhõivealgatusele antavat eritoetust ja kohandatud ESF REACT-EU toetust.

9

(*1)  Andmed noorte tööhõive algatuse kohta esitatakse eraldi, poolitamata noorte tööhõive algatuse spetsiifilist eraldist ja vastavat ESFi toetust. Andmed ERF REACT-EU ja ESF REACT-EU kohta esitatakse eraldi.

*1

(10)  Siin tuleks näidata üksnes äärepoolseimate piirkondade/põhjapoolsete hõredalt asustatud piirkondade spetsiaalset eraldist.

10

(11)  See sisaldab spetsiaalset eraldist noorte tööhõive algatusele ja vastavat Euroopa Sotsiaalfondi toetust.

11

---

II LISA

VI lisa asendatakse järgmisega:

„VI LISA

Rahastamisvahenditega seotud täiendavat teavet sisaldava maksetaotluse vorm

MAKSETAOTLUS

EUROOPA KOMISJON

| | |
| --- | --- |
| Asjaomane fond
   (1): | <type=„S“ input=„S“ >  (2) |
| Komisjoni viitenumber (CCI): | <type=„S“ input=„S“ > |
| Rakenduskava nimetus: | <type=„S“ input=„G“> |
| Komisjoni otsus: | <type=„S“ input=„G“> |
| Komisjoni otsuse kuupäev: | <type=„D“ input=„G“> |
| Maksetaotluse number: | <tüüp=„N“ input=„G“> |
| Maksetaotluse esitamise kuupäev: | <type=„D“ input=„G“> |
| Riiklik viitenumber (vabatahtlik): | <type=„S“ maxlength=„250“ input=„M“> |

Asjaomane fond
   (1):

<type=„S“ input=„S“ >  (2)

Komisjoni viitenumber (CCI):

<type=„S“ input=„S“ >

Rakenduskava nimetus:

<type=„S“ input=„G“>

Komisjoni otsus:

<type=„S“ input=„G“>

Komisjoni otsuse kuupäev:

<type=„D“ input=„G“>

Maksetaotluse number:

<tüüp=„N“ input=„G“>

Maksetaotluse esitamise kuupäev:

<type=„D“ input=„G“>

Riiklik viitenumber (vabatahtlik):

<type=„S“ maxlength=„250“ input=„M“>

Palun täpsustage maksetaotluse tüüp:

| Vahemaksetaotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 131 | <radio button> |
| --- | --- |
| Lõplik vahemaksetaotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 135 lõikega 2 | <radio button> |

Vahemaksetaotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikliga 131

<radio button>

Lõplik vahemaksetaotlus kooskõlas määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 135 lõikega 2

<radio button>

Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 135 käsitletakse selles maksetaotluses aruandeperioodi

| | | | |
| --- | --- | --- | --- |
| Alates (3) | <type=„D“ input=„G“> | kuni: | <type=„D“ input=„G“> |

Alates (3)

<type=„D“ input=„G“>

kuni:

<type=„D“ input=„G“>

Kulud prioriteetide ja piirkonnakategooriate kaupa vastavalt sellele, nagu need on sertifitseerimisasutuste raamatupidamissüsteemides kirjendatud
   (4)

(Sealhulgas rahastamisvahendisse tehtud programmi maksed (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 41) ja riigiabiga seoses tehtud ettemaksed (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 lõige 5))

| Prioriteet | Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori toetus või kokku) | Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma |
| --- | --- | --- | --- |
| | (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet nr 1 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus (5) | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 4 | | | |
| Noorte tööhõive algatus  (5) | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Kokku | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Enam arenenud piirkonnad | | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Noorte tööhõive algatus | | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Kõik kokku | | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Prioriteet

Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori toetus või kokku)

Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma

(A)

(B)

(C)

Prioriteet nr 1

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus (5)

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 4

Noorte tööhõive algatus  (5)

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri või programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, YEI REACT-EU) (6) näeb tabel välja selline:

| Prioriteet | Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori toetus või kokku (7) | Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet nr 1 | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Kõik kokku | | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Prioriteet

Toetuse arvutamise põhimõte (avaliku sektori toetus või kokku (7)

Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma

(A)

(B)

(C)

Prioriteet nr 1

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

TÕEND

Seda maksetaotlust kinnitades tõendab sertifitseerimisasutus, et määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 126 punktides a, d, e, f, g ja h ettenähtud kohustused on täidetud, ja taotleb järgmiste summade tasumist.

| | |
| --- | --- |
| Sertifitseerimisasutuse nimel: | <type=„S“ input=„G“> |

Sertifitseerimisasutuse nimel:

<type=„S“ input=„G“>

MAKSETAOTLUS

| FOND | SUMMAD |
| --- | --- |
| Vähem arenenud piirkonnad | Üleminekupiirkonnad | Enam arenenud piirkonnad | Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Noorte tööhõive algatus  (8) | <type=„Cu“ input=„G“> |
| ERF REACT-EU | <type=„Cu“ input=„G“> |
| ESF REACT-EU | <type=„Cu“ input=„G“> |
| ERF REACT-EU  (9) | <type=„Cu“ input=„G“> |

FOND

SUMMAD

Vähem arenenud piirkonnad

Üleminekupiirkonnad

Enam arenenud piirkonnad

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

(A)

(B)

(C)

(D)

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus  (8)

<type=„Cu“ input=„G“>

ERF REACT-EU

<type=„Cu“ input=„G“>

ESF REACT-EU

<type=„Cu“ input=„G“>

ERF REACT-EU  (9)

<type=„Cu“ input=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri või programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, YEI REACT-EU) näeb tabel välja selline:

| FOND | SUMMA |
| --- | --- |
| <type=„S“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

FOND

SUMMA

<type=„S“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Makse tehakse järgmisele pangakontole:

| Määratud asutus | <type=„S“ maxlength=„150“ input=„G“> |
| --- | --- |
| Pank: | <type=„S“ maxlength=„150“ input=„G“> |
| BIC KOOD | <type=„S“ maxlength=„11“ input=„G“> |
| Pangakonto IBAN | <type=„S“ maxlength=„34“ input=„G“> |
| Konto omanik (kui erineb määratud asutusest) | <type=„S“ maxlength=„150“ input=„G“> |

Määratud asutus

<type=„S“ maxlength=„150“ input=„G“>

Pank:

<type=„S“ maxlength=„150“ input=„G“>

BIC KOOD

<type=„S“ maxlength=„11“ input=„G“>

Pangakonto IBAN

<type=„S“ maxlength=„34“ input=„G“>

Konto omanik (kui erineb määratud asutusest)

<type=„S“ maxlength=„150“ input=„G“>

„1. LIIDE

Teave programmist rahastamisvahenditesse tehtud maksete kohta, millele on viidatud määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 41 ja mis on lisatud maksetaotlustesse (kumulatiivselt alates programmi algusest
   (10 18))

| | Rahastamisvahenditesse tehtud programmi maksed, mis on esitatud maksetaotlustes. | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b, ja d tähenduses
  rahastamiskõlblike kuludena makstud summad  (11 19). |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B  (12 20)) | (C) | (D  (12 20)) |
| Prioriteet  (13 21) | Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma | Vastavate avaliku sektori kulude summa | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena tegelikult tehtud programmi maksete kogusumma või garantiide puhul võetud kulukohustustega seotud kogusumma  (14). | Vastavate avaliku sektori kulude summa |
| Prioriteet nr 1 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus  (15) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 4 | | | | |
| Noorte tööhõive algatus  (16) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | | | |
| Kokku | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| | | | | |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Rahastamisvahenditesse tehtud programmi maksed, mis on esitatud maksetaotlustes.

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b, ja d tähenduses

rahastamiskõlblike kuludena makstud summad  (11 19).

(A)

(B  (12 20))

(C)

(D  (12 20))

Prioriteet  (13 21)

Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma

Vastavate avaliku sektori kulude summa

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena tegelikult tehtud programmi maksete kogusumma või garantiide puhul võetud kulukohustustega seotud kogusumma  (14).

Vastavate avaliku sektori kulude summa

Prioriteet nr 1

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus  (15)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 4

Noorte tööhõive algatus  (16)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri või programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, YEI REACT-EU) näeb tabel välja selline:

| | Rahastamisvahenditesse tehtud programmi maksed, mis on esitatud maksetaotlustes. | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b, ja d tähenduses
  rahastamiskõlblike kuludena makstud summad  (17). |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioriteet | Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma | Vastavate avaliku sektori kulude summa | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena tegelikult tehtud programmi maksete kogusumma või garantiide puhul võetud kulukohustustega seotud kogusumma  (17). | Vastavate avaliku sektori kulude summa |
| Prioriteet nr 1 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | | | |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Rahastamisvahenditesse tehtud programmi maksed, mis on esitatud maksetaotlustes.

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b, ja d tähenduses

rahastamiskõlblike kuludena makstud summad  (17).

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioriteet

Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma

Vastavate avaliku sektori kulude summa

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena tegelikult tehtud programmi maksete kogusumma või garantiide puhul võetud kulukohustustega seotud kogusumma  (17).

Vastavate avaliku sektori kulude summa

Prioriteet nr 1

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

„2. LIIDE

Ettemaksed, mis on tehtud riigiabi raames (määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 131 lõige 5) ja lisatud maksetaotlustesse (kumulatiivselt alates programmi algusest)

| Prioriteet | Rakenduskavast ettemaksetena väljamakstud kogusumma  (10 18) | Summa, mis ei ole kaetud toetusesaajate või, juhul kui liikmesriigid on otsustanud, et toetusesaaja on abi andev asutus vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 10 alapunktile a, abi saava asutuse poolt tehtud kulutustega kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist. | Summa, mis ei ole kaetud toetusesaajate või, juhul kui liikmesriigid on otsustanud, et toetusesaaja on abi andev asutus vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 10 alapunktile a, abi saava asutuse poolt tehtud kulutustega ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas. |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet nr 1 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus  (11 19) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 4 | | | |
| Noorte tööhõive algatus  (12 20) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | | |
| Kokku | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| | | | |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Prioriteet

Rakenduskavast ettemaksetena väljamakstud kogusumma  (10 18)

Summa, mis ei ole kaetud toetusesaajate või, juhul kui liikmesriigid on otsustanud, et toetusesaaja on abi andev asutus vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 10 alapunktile a, abi saava asutuse poolt tehtud kulutustega kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist.

Summa, mis ei ole kaetud toetusesaajate või, juhul kui liikmesriigid on otsustanud, et toetusesaaja on abi andev asutus vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 10 alapunktile a, abi saava asutuse poolt tehtud kulutustega ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas.

(A)

(B)

(C)

Prioriteet nr 1

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus  (11 19)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 4

Noorte tööhõive algatus  (12 20)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri või programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, YEI REACT-EU) näeb tabel välja selline:

| Prioriteet | Rakenduskavast ettemaksetena väljamakstud kogusumma  (13 21) | Summa, mida abisaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist. | Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulude tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas. |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet nr 1 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | | |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Prioriteet

Rakenduskavast ettemaksetena väljamakstud kogusumma  (13 21)

Summa, mida abisaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist.

Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulude tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas.

(A)

(B)

(C)

Prioriteet nr 1

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

---

(1)  Kui rakenduskava on seotud rohkem kui ühe fondiga, esitatakse iga fondi kohta eraldi maksetaotlus. Noorte tööhõive algatuse meetmed tuleb alati esitada Euroopa Sotsiaalfondi toetustaotluses, mis seega hõlmab nii sihtotstarbelist eraldist noorte tööhõive algatuse jaoks kui ka vastavat Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) toetust, sõltumata sellest, mil viisil noorte tööhõive algatust rakendatakse (eraldi rakenduskava, teatava prioriteetse suuna või prioriteetse suuna osana).

1

(2)  Koodide seletus:

2

| | type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär, B = kahendmuutuja, Cu = rahaühik süsteemis |
| --- | --- |

type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär, B = kahendmuutuja, Cu = rahaühik süsteemis

| | input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati |
| --- | --- |

input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati

(3)  Aruandeaasta esimene päev, mille IT-süsteem automaatselt kodeerib.

3

(4)  Käesolevas lisas esitatud tabelites on toodud REACT-EU vahendite (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 92a) jagunemine, st ERF REACT-EU, ESF REACT-EU ja noorte tööhõive algatus REACT-EU (kui see on asjakohane).

4

(5)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18.

5

(6)  Käesolevas lisas esitatud tabelites on toodud REACT-EU vahendite (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 92a) jagunemine, st ERF REACT-EU, ESF REACT-EU ja noorte tööhõive algatus REACT-EU (kui see on asjakohane).

6

(7)  EMKFi puhul kehtib kaasrahastamine ainult avaliku sektori kulude kogusumma suhtes. Seepärast kohandatakse arvutamise põhimõtet EMKFi puhul selles vormis automaatselt avalikule sektorile.

7

(8)  See hõlmab noorte tööhõive algatuse konkreetset eraldist ning Euroopa Sotsiaalfondist makstavat vastavat toetust.

8

(9)  See hõlmab noorte tööhõive algatuse konkreetset eraldist ning Euroopa Sotsiaalfondist makstavat vastavat toetust.

9

(10)  EAFRD (sh Euroopa Liidu taasterahastu) puhul tuleb esitada ka kvartali kulude deklaratsioonid.

10

(11)  Lõpetamisel peavad rahastamiskõlblikud kulud vastama määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud tingimustele.

11

(12)  Tähele tuleb panna, et EAFRD eripära tõttu langevad veergude B ja D väärtused kokku vastavalt veergude A ja C väärtustega.

12

(13)  EAFRD puhul meetme kood.

13

(14)  Vt 49. joonealune märkus.

14

(15)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18. See hõlmab noorte tööhõive algatuse konkreetset eraldist ning Euroopa Sotsiaalfondist makstavat vastavat toetust.

15

(16)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18. See hõlmab noorte tööhõive algatuse konkreetset eraldist ning Euroopa Sotsiaalfondist makstavat vastavat toetust.

16

(17)  Vt 49. joonealune märkus.

17

(18)  Sisaldub tegevuse sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusummas. Kuna riigiabi on oma olemuselt avaliku sektori kulu, on see kogusumma võrdne avaliku sektori kuludega.

18

(19)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18. See hõlmab noorte tööhõive algatuse konkreetset eraldist ning Euroopa Sotsiaalfondist makstavat vastavat toetust.

19

(20)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18. See hõlmab noorte tööhõive algatuse konkreetset eraldist ning sotsiaalfondist makstavat vastavat toetust.

20

(21)  Sisaldub tegevuse sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusummas. Kuna riigiabi on oma olemuselt avaliku sektori kulu, on see kogusumma võrdne avaliku sektori kuludega.

21

---

III LISA

VII lisa asendatakse järgmisega:

„VII LISA

Sertifitseeritud kulude aastaaruande vorm

ARUANDEPERIOODI SERTIFITSEERITUD KULUDE ARUANNE

| <type=„D“ – type=„D“ input=„S“> |
| --- |

<type=„D“ – type=„D“ input=„S“>

EUROOPA KOMISJON

| | |
| --- | --- |
| Asjaomane fond:  (1) | <type=„S“ input=„S“ >  (2) |
| Komisjoni viitenumber (CCI): | <type=„S“ input=„S“> |
| Rakenduskava nimetus: | <type=„S“ input=„G“> |
| Komisjoni otsus: | <type=„S“ input=„G“> |
| Komisjoni otsuse kuupäev: | <type=„D“ input=„G“> |
| Raamatupidamisaruande versioon: | <type=„S“ input=„G“> |
| Raamatupidamisaruande esitamise kuupäev: | <type=„D“ input=„G“> |
| Riiklik viitenumber (vabatahtlik): | <type=„S“ maxlength=„250“ input=„M“> |

Asjaomane fond:  (1)

<type=„S“ input=„S“ >  (2)

Komisjoni viitenumber (CCI):

<type=„S“ input=„S“>

Rakenduskava nimetus:

<type=„S“ input=„G“>

Komisjoni otsus:

<type=„S“ input=„G“>

Komisjoni otsuse kuupäev:

<type=„D“ input=„G“>

Raamatupidamisaruande versioon:

<type=„S“ input=„G“>

Raamatupidamisaruande esitamise kuupäev:

<type=„D“ input=„G“>

Riiklik viitenumber (vabatahtlik):

<type=„S“ maxlength=„250“ input=„M“>

TÕEND

Sertifitseerimisasutus kinnitab käesolevaga, et

| 1) | Sertifitseeritud kulude aruanne on terviklik, täpne ja õige, kirjendatud kulud vastavad kohaldatavatele õigusnormidele ning need on tehtud seoses tegevusega, mis on rahastamiseks välja valitud vastavalt rakenduskava suhtes kohaldatavatele kriteeriumidele, ning on vastavuses kohaldatava õigusega; |
| --- | --- |

1)

Sertifitseeritud kulude aruanne on terviklik, täpne ja õige, kirjendatud kulud vastavad kohaldatavatele õigusnormidele ning need on tehtud seoses tegevusega, mis on rahastamiseks välja valitud vastavalt rakenduskava suhtes kohaldatavatele kriteeriumidele, ning on vastavuses kohaldatava õigusega;

| 2) | fondispetsiifiliste määruste, määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 ning määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 126 punktide d ja f nõuded on täidetud; |
| --- | --- |

2)

fondispetsiifiliste määruste, määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 artikli 59 lõike 5 ning määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 126 punktide d ja f nõuded on täidetud;

| 3) | määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 140 käsitletud dokumentide kättesaadavuse nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

3)

määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 140 käsitletud dokumentide kättesaadavuse nõuded on täidetud.

| | |
| --- | --- |
| Sertifitseerimisasutuse nimel: | <type=„S“ input=„G“> |

Sertifitseerimisasutuse nimel:

<type=„S“ input=„G“>

„1. LIIDE

SERTIFITSEERIMISASUTUSE RAAMATUPIDAMISSÜSTEEMIS KIRJENDATUD SUMMAD

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkt a

| Prioriteet | Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse
  A) | Tegevuste sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma
  (B) | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 132 lõike 1 kohaselt toetusesaajatele tehtud vastavate maksete kogusumma
  (C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prioriteet nr 1 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus
   (3 6 10 14 16 20 25 29) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 4 | | | |
| Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | | |
| Kokku | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Prioriteet

Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse

A)

Tegevuste sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma

(B)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 132 lõike 1 kohaselt toetusesaajatele tehtud vastavate maksete kogusumma

(C)

Prioriteet nr 1

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus
   (3 6 10 14 16 20 25 29)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 4

Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri ja programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, noorte tööhõive algatuse REACT-EU) (5 8 12 18 22 27 31) näeb tabel välja selline:

| Prioriteet | Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse
  A) | Tegevuste sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma
  (B) | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 132 lõike 1 kohaselt toetusesaajatele tehtud vastavate maksete kogusumma
  (C) |
| --- | --- | --- | --- |
| Prioriteet nr 1 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Prioriteet

Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse

A)

Tegevuste sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma

(B)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 132 lõike 1 kohaselt toetusesaajatele tehtud vastavate maksete kogusumma

(C)

Prioriteet nr 1

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

„2. LIIDE

ARUANDEAASTA JOOKSUL TÜHISTATUD JA TAGASINÕUTUD SUMMAD

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkt b

| Prioriteet | TÜHISTAMISED | TAGASINÕUDED  (3 6 10 14 16 20 25 29) |
| --- | --- | --- |
| Maksetaotluses esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Vastavad avaliku sektori kulud | Maksetaotluses esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Vastavad avaliku sektori kulud |
| | (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioriteet nr 1 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 4 | | | | |
| Noorte tööhõive algatus
   (5 8 12 18 22 27 31) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | | | |
| Kokku | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| KÕIK KOKKU | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Aruandeaastal tühistatud ja tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi |
| Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |

Prioriteet

TÜHISTAMISED

TAGASINÕUDED  (3 6 10 14 16 20 25 29)

Maksetaotluses esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Vastavad avaliku sektori kulud

Maksetaotluses esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Vastavad avaliku sektori kulud

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioriteet nr 1

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 4

Noorte tööhõive algatus
   (5 8 12 18 22 27 31)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

KÕIK KOKKU

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Aruandeaastal tühistatud ja tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi

Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri ja programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, noorte tööhõive algatuse REACT-EU) näeb tabel välja selline:

| Prioriteet | TÜHISTAMISED | TAGASINÕUDED  (9 13 19 23 28 32) |
| --- | --- | --- |
| | Maksetaotluses esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Vastavad avaliku sektori kulud | Maksetaotluses esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Vastavad avaliku sektori kulud |
| | (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioriteet nr 1 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | | | |
| KÕIK KOKKU | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Aruandeaastal tühistatud ja tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi |
| Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |

Prioriteet

TÜHISTAMISED

TAGASINÕUDED  (9 13 19 23 28 32)

Maksetaotluses esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Vastavad avaliku sektori kulud

Maksetaotluses esitatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Vastavad avaliku sektori kulud

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioriteet nr 1

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

KÕIK KOKKU

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Aruandeaastal tühistatud ja tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi

Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Seotud 30. juunil ... lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

„3. LIIDE

ARUANDEAASTA LÕPU SEISUGA TAGASINÕUTAVAD SUMMAD

määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkt b

| Prioriteet | Rahastamiskõlblikud kulud kokku  (3 6 10 14 16 20 25 29)


  (A) | Vastavad avaliku sektori kulud

  (B) |
| --- | --- | --- |
| Prioriteet nr 1 | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 4 | | |
| Noorte tööhõive algatus
   (5 8 12 18 22 27 31) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | |
| Kokku | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| | | |
| KÕIK KOKKU | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Aruandeaasta lõpu seisuga tagasinõudmisele kuuluvate summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi |
| Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Seotud 30. juunil....lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |

Prioriteet

Rahastamiskõlblikud kulud kokku  (3 6 10 14 16 20 25 29)

(A)

Vastavad avaliku sektori kulud

(B)

Prioriteet nr 1

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 4

Noorte tööhõive algatus
   (5 8 12 18 22 27 31)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

KÕIK KOKKU

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Aruandeaasta lõpu seisuga tagasinõudmisele kuuluvate summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi

Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Seotud 30. juunil....lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri ja programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, noorte tööhõive algatuse REACT-EU) näeb tabel välja selline:

| Prioriteet | Rahastamiskõlblikud kulud kokku  (9 13 19 23 28 32)


  (A) | Vastavad avaliku sektori kulud

  (B) |
| --- | --- | --- |
| Prioriteet nr 1 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | |
| KÕIK KOKKU | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Aruandeaasta lõpu seisuga tagasinõudmisele kuuluvate summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi |
| Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Seotud 30. juunil....lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |

Prioriteet

Rahastamiskõlblikud kulud kokku  (9 13 19 23 28 32)

(A)

Vastavad avaliku sektori kulud

(B)

Prioriteet nr 1

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

KÕIK KOKKU

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Aruandeaasta lõpu seisuga tagasinõudmisele kuuluvate summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi

Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Seotud 30. juunil....lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

„4. LIIDE

MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ARTIKLI 71 ALUSEL ARUANDEAASTA JOOKSUL TAGASINÕUTUD SUMMAD

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkt b

| Prioriteet | TAGASINÕUDED |
| --- | --- |
| Rahastamiskõlblikud kulud kokku

  (A) | Vastavad avaliku sektori kulud

  (B) |
| Prioriteet nr 1 | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus
   (3 6 10 14 16 20 25 29) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 4 | | |
| Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | |
| Kokku | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| KÕIK KOKKU | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> 2 |
| Aruandeaasta jooksul tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi |
| Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Seotud 30. juunil....lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |

Prioriteet

TAGASINÕUDED

Rahastamiskõlblikud kulud kokku

(A)

Vastavad avaliku sektori kulud

(B)

Prioriteet nr 1

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus
   (3 6 10 14 16 20 25 29)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 4

Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

KÕIK KOKKU

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“> 2

Aruandeaasta jooksul tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi

Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Seotud 30. juunil....lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri ja programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, noorte tööhõive algatuse REACT-EU) näeb tabel välja selline:

| Prioriteet | TAGASINÕUDED |
| --- | --- |
| Rahastamiskõlblikud kulud kokku

  (A) | Vastavad avaliku sektori kulud

  (B) |
| Prioriteet nr 1 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | |
| KÕIK KOKKU | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Aruandeaasta jooksul tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi |
| Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Seotud 30. juunil....lõppeva aruandeaastaga (kokku) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |

Prioriteet

TAGASINÕUDED

Rahastamiskõlblikud kulud kokku

(A)

Vastavad avaliku sektori kulud

(B)

Prioriteet nr 1

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

KÕIK KOKKU

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Aruandeaasta jooksul tagasinõutud summade jaotus vastavate kulude deklareerimise aruandeaasta järgi

Seotud 30. juunil 2015 lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Seotud 30. juunil....lõppeva aruandeaastaga (kokku)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

„5. LIIDE

SUMMAD, MIDA ARUANDEAASTA LÕPU SEISUGA EI OLE VÕIMALIK TAGASI SAADA

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkt b

| Prioriteet | SUMMAD, MIDA EI OLE VÕIMALIK TAGASI SAADA |
| --- | --- |
| Rahastamiskõlblikud kulud kokku  (3 6 10 14 16 20 25 29)


  (A) | Vastavad avaliku sektori kulud

  (B) | Märkused (kohustuslik)

  (C) |
| Prioriteet nr 1 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 4 | | | |
| Noorte tööhõive algatus
   (5 8 12 18 22 27 31) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| | | | |
| Kokku | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| KÕIK KOKKU | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |

Prioriteet

SUMMAD, MIDA EI OLE VÕIMALIK TAGASI SAADA

Rahastamiskõlblikud kulud kokku  (3 6 10 14 16 20 25 29)

(A)

Vastavad avaliku sektori kulud

(B)

Märkused (kohustuslik)

(C)

Prioriteet nr 1

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Prioriteet nr 4

Noorte tööhõive algatus
   (5 8 12 18 22 27 31)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

KÕIK KOKKU

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri ja programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, noorte tööhõive algatuse REACT-EU) näeb tabel välja selline:

| Prioriteet | SUMMAD, MIDA EI OLE VÕIMALIK TAGASI SAADA |
| --- | --- |
| | Rahastamiskõlblikud kulud kokku (9 13 19 23 28 32)


  (A) | Vastavad avaliku sektori kulud

  (B) | Märkused (kohustuslik) |
| Prioriteet nr 1 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“> |
| | | | |
| KÕIK KOKKU | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |

Prioriteet

SUMMAD, MIDA EI OLE VÕIMALIK TAGASI SAADA

Rahastamiskõlblikud kulud kokku (9 13 19 23 28 32)

(A)

Vastavad avaliku sektori kulud

(B)

Märkused (kohustuslik)

Prioriteet nr 1

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„S“ maxlength=„1500“ input=„M“>

KÕIK KOKKU

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

„6. LIIDE

VASTAVALT MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ARTIKLILE 41 PROGRAMMIST RAHASTAMISVAHENDITESSE MAKSTUD SUMMAD (KUMULATIIVSELT ALATES PROGRAMMI ALGUSEST)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkt c

| | Rahastamisvahenditesse tehtud programmi maksed, mis on esitatud maksetaotlustes | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b, ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena makstud summad  (3 6 10 14 16 20 25 29) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioriteet | Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma | Vastavate avaliku sektori kulude summa | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena tegelikult tehtud programmi maksete kogusumma või garantiide puhul võetud kulukohustustega seotud kogusumma  (4 7 11 15 17 21 26 30) | Vastavate avaliku sektori kulude summa |
| Prioriteet nr 1 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus
   (5 8 12 18 22 27 31) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 4 | | | | |
| Noorte tööhõive algatus
   (9 13 19 23 28 32) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | | | |
| Kokku | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Rahastamisvahenditesse tehtud programmi maksed, mis on esitatud maksetaotlustes

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b, ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena makstud summad  (3 6 10 14 16 20 25 29)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioriteet

Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma

Vastavate avaliku sektori kulude summa

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena tegelikult tehtud programmi maksete kogusumma või garantiide puhul võetud kulukohustustega seotud kogusumma  (4 7 11 15 17 21 26 30)

Vastavate avaliku sektori kulude summa

Prioriteet nr 1

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus
   (5 8 12 18 22 27 31)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 4

Noorte tööhõive algatus
   (9 13 19 23 28 32)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri ja programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, noorte tööhõive algatuse REACT-EU) näeb tabel välja selline:

| | Rahastamisvahenditesse tehtud programmi maksed, mis on esitatud maksetaotlustes | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b, ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena makstud summad  (24 33) |
| --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) | (D) |
| Prioriteet | Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma | Vastavate avaliku sektori kulude summa | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena tegelikult tehtud programmi maksete kogusumma või garantiide puhul võetud kulukohustustega seotud kogusumma  (24 33) | Vastavate avaliku sektori kulude summa |
| Prioriteet nr 1 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | | | |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Rahastamisvahenditesse tehtud programmi maksed, mis on esitatud maksetaotlustes

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b, ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena makstud summad  (24 33)

(A)

(B)

(C)

(D)

Prioriteet

Rahastamisvahendisse tehtud programmi maksete kogusumma

Vastavate avaliku sektori kulude summa

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõike 1 punktide a, b ja d tähenduses rahastamiskõlblike kuludena tegelikult tehtud programmi maksete kogusumma või garantiide puhul võetud kulukohustustega seotud kogusumma  (24 33)

Vastavate avaliku sektori kulude summa

Prioriteet nr 1

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

„7. LIIDE

SEOSES RIIGIABIGA TEHTUD ETTEMAKSED (MÄÄRUSE (EL) NR 1303/2013 ARTIKLI 131 LÕIGE 5) (KUMULATIIVSELT ALATES PROGRAMMI ALGUSEST)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkt c

| Prioriteet | Rakenduskavast ettemaksetena väljamakstud kogusumma  (3 6 10 14 16 20 25 29) | Summa, mis ei ole kaetud toetusesaajate või, juhul kui liikmesriigid on otsustanud, et toetusesaaja on abi andev asutus vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 10 alapunktile a, abi saava asutuse poolt tehtud kulutustega kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist. | Summa, mis ei ole kaetud toetusesaajate või, juhul kui liikmesriigid on otsustanud, et toetusesaaja on abi andev asutus vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 10 alapunktile a, abi saava asutuse poolt tehtud kulutustega ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas. |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet nr 1 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 4 | | | |
| Noorte tööhõive algatus
   (5 8 12 18 22 27 31) | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | | |
| Kokku | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Prioriteet

Rakenduskavast ettemaksetena väljamakstud kogusumma  (3 6 10 14 16 20 25 29)

Summa, mis ei ole kaetud toetusesaajate või, juhul kui liikmesriigid on otsustanud, et toetusesaaja on abi andev asutus vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 10 alapunktile a, abi saava asutuse poolt tehtud kulutustega kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist.

Summa, mis ei ole kaetud toetusesaajate või, juhul kui liikmesriigid on otsustanud, et toetusesaaja on abi andev asutus vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 2 punkti 10 alapunktile a, abi saava asutuse poolt tehtud kulutustega ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas.

(A)

(B)

(C)

Prioriteet nr 1

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 4

Noorte tööhõive algatus
   (5 8 12 18 22 27 31)

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri ja programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, noorte tööhõive algatuse REACT-EU) näeb tabel välja selline:

| Prioriteet | Rakenduskavast ettemaksetena väljamakstud kogusumma  (9 13 19 23 28 32) | Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist | Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas |
| --- | --- | --- | --- |
| (A) | (B) | (C) |
| Prioriteet nr 1 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> |
| | | | |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> |

Prioriteet

Rakenduskavast ettemaksetena väljamakstud kogusumma  (9 13 19 23 28 32)

Summa, mille toetusesaajad kasutasid kulutuste tegemiseks kolme aasta jooksul pärast ettemakse tegemist

Summa, mida toetusesaajad ei ole kasutanud kulutuste tegemiseks ja mille puhul kolmeaastane tähtaeg ei ole veel möödas

(A)

(B)

(C)

Prioriteet nr 1

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

„8. LIIDE

KULUDE VASTAVUSSE VIIMINE

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkt d

| Prioriteet | Komisjonile esitatud maksetaotlustesse lisatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma (3 6 10 14 16 20 25 29) | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud kulud
   (4 7 11 15 17 21 26 30) | Vahe
   (5 8 12 18 22 27 31) | Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma | Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse | Tegevuste sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma | (E = A–C) | (F = B–D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Prioriteet nr 1 | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus

   (9 13 19 23 28 32) | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 3 | | | | | | | |
| Noorte tööhõive algatus
   (24 33) | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| | | | | | | | |
| Kokku | | | | | | | |
| Vähem arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| Üleminekupiirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| Enam arenenud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| Noorte tööhõive algatus | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| | | | | | | | |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> | |

Prioriteet

Komisjonile esitatud maksetaotlustesse lisatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma (3 6 10 14 16 20 25 29)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud kulud
   (4 7 11 15 17 21 26 30)

Vahe
   (5 8 12 18 22 27 31)

Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik)

Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma

Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse

Tegevuste sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma

(E = A–C)

(F = B–D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Prioriteet nr 1

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

   (9 13 19 23 28 32)

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Prioriteet nr 3

Noorte tööhõive algatus
   (24 33)

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Kokku

Vähem arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Üleminekupiirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Enam arenenud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Äärepoolseimad piirkonnad ja põhjapoolsed hõredalt asustatud piirkonnad

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Noorte tööhõive algatus

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“>

Vormi kohandatakse automaatselt komisjoni viitenumbri ja programmi muude elementide põhjal. Näiteks piirkonnakategooriaid mittesisaldavate programmide korral (Ühtekuuluvusfondi, ETK, EMKFi, ENI ja IPA maksed ETK-le, noorte tööhõive algatuse spetsiaalne rakenduskava ilma tehnilise abita, ERF REACT-EU, ESF REACT-EU, noorte tööhõive algatuse REACT-EU) näeb tabel välja selline:

| Prioriteet | Komisjonile esitatud maksetaotlustesse lisatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma  (34) | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud kulud  (35) | Vahe
   (36) | Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma | Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma | Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse | Tegevuste sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma | (E = A–C) | (F = B–D) | |
| (A) | (B) | (C) | (D) | (E) | (F) | (G) |
| Prioriteet nr 1 | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| Prioriteet nr 2 | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“> |
| | | | | | | | |
| Kõik kokku | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | <type=„Cu“ input=„G“> | |
| Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad | <type=„Cu“ input=„M“> | <type=„Cu“ input=„M“> “ | |

Prioriteet

Komisjonile esitatud maksetaotlustesse lisatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma  (34)

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 lõike 1 punkti a kohaselt deklareeritud kulud  (35)

Vahe
   (36)

Märkused (vahe esinemise korral kohustuslik)

Tegevuste sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusumma

Tegevuste sooritamisel kantud avaliku sektori kulude kogusumma

Sertifitseerimisasutuse raamatupidamissüsteemis kirjendatud rahastamiskõlblike kulude kogusumma, mis on lisatud komisjonile esitatud maksetaotlustesse

Tegevuste sooritamisel kantud vastavate avaliku sektori kulude kogusumma

(E = A–C)

(F = B–D)

(A)

(B)

(C)

(D)

(E)

(F)

(G)

Prioriteet nr 1

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Prioriteet nr 2

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„S“ maxlength=„500“ input=„M“>

Kõik kokku

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

<type=„Cu“ input=„G“>

Sellest määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõike 1 kohaste tegevusauditite tulemusel jooksvas arvestuses korrigeeritud summad

<type=„Cu“ input=„M“>

<type=„Cu“ input=„M“> “

---

(1)  Kui programm on seotud rohkem kui ühe fondiga, esitatakse iga fondi kohta eraldi raamatupidamisaruanne. Noorte tööhõive algatuse korral kajastatakse raamatupidamise aastaaruandes nii otsene toetus noorte tööhõive algatusele kui ka vastav Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) toetus. Käesolevas lisas esitatud tabelites on toodud REACT-EU vahendite (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 92a) jagunemine, st ERF REACT-EU, ESF REACT-EU ja noorte tööhõive algatus REACT-EU (kui see on asjakohane).

1

(2)  Koodide seletus:

2

| | type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär, B = kahendmuutuja, Cu = rahaühik |
| --- | --- |

type (tüüp): N = number, D = kuupäev, S = string, C = märkeruut, P = protsendimäär, B = kahendmuutuja, Cu = rahaühik

| | input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis |
| --- | --- |

input (sisestus): M = käsitsi, S = valiku hulgast, G = sisestati süsteemis

(3)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18. Maksed koosnevad noorte tööhõive algatuse konkreetsest eraldisest ning sotsiaalfondist makstavast vastavast toetusest, mis esitatakse veerus C.

3

(4)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18. Maksed koosnevad noorte tööhõive algatuse konkreetsest eraldisest ning sotsiaalfondist makstavast vastavast toetusest, mis esitatakse veerus C.

4

(5)  Käesolevas lisas esitatud tabelites on toodud REACT-EU vahendite (määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 92a) jagunemine, st ERF REACT-EU, ESF REACT-EU ja noorte tööhõive algatus REACT-EU (kui see on asjakohane).

5

(6)  Välja arvatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 71 alusel sissenõutud summad (vt 4. liide).

6

(7)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18.

7

(8)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18.

8

(9)  Vt 66. joonealune märkus.

9

(10)  Kaasa arvatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 71 kohaselt tagasinõudmisele kuuluvad kulud.

10

(11)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18.

11

(12)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18.

12

(13)  Vt 70. joonealune märkus.

13

(14)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18.

14

(15)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18.

15

(16)  Kaasa arvatud määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 71 kohased avaliku sektori kulud, mida ei ole võimalik tagasi saada.

16

(17)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18.

17

(18)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18.

18

(19)  Vt 76. joonealune märkus.

19

(20)  Lõpetamisel peavad rahastamiskõlblikud kulud vastama määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 lõigetes 1, 2 ja 3 sätestatud tingimustele.

20

(21)  Vt 80. joonealune märkus.

21

(22)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18. See hõlmab noorte tööhõive algatuse konkreetset eraldist ning Euroopa Sotsiaalfondist makstavat vastavat toetust.

22

(23)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18. See hõlmab noorte tööhõive algatuse konkreetset eraldist ning Euroopa Sotsiaalfondist makstavat vastavat toetust.

23

(24)  Vt 80. joonealune märkus.

24

(25)  Sisaldub tegevuse sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusummas. Kuna riigiabi on igal juhul avaliku sektori kulu, võrdub kõnealune kogusumma avaliku sektori kuludega.

25

(26)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18. See hõlmab noorte tööhõive algatuse konkreetset eraldist ning sotsiaalfondist makstavat vastavat toetust.

26

(27)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18. See hõlmab noorte tööhõive algatuse konkreetset eraldist ning sotsiaalfondist makstavat vastavat toetust.

27

(28)  Sisaldub tegevuse sooritamisel toetusesaajate kantud ning toetusesaajate poolt makstud rahastamiskõlblike kulude kogusummas. Kuna riigiabi on igal juhul avaliku sektori kulu, võrdub kõnealune kogusumma avaliku sektori kuludega.

28

(29)  Täidetakse määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 135 lõike 2 alusel esitatud lõpliku vahemaksetaotluse põhjal automaatselt.

29

(30)  Täidetakse 1. liite põhjal automaatselt.

30

(31)  Arvutatakse automaatselt.

31

(32)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18.

32

(33)  Noorte tööhõive algatust rakendatakse prioriteetse suuna osana, nagu on osutatud määruse (EL) nr 1304/2013 artiklis 18.

33

(34)  Vt 90. joonealune märkus.

34

(35)  Vt 91. joonealune märkus.

35

(36)  Vt 92. joonealune märkus.

36

---

| 12.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/147 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/147

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/438,

3. märts 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 184/2014 seoses uue valdkondliku eesmärgi lisamisega Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi sekkumiskategooriate nomenklatuuri

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil, (1) eriti selle artikli lõike 8 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 184/2014 (2) lisas on esitatud Euroopa Regionaalarengu Fondi sekkumiskategooriate nomenklatuur Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 184/2014 (2) lisas on esitatud Euroopa Regionaalarengu Fondi sekkumiskategooriate nomenklatuur Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames.

| (2) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (3) (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2221 (4)) artiklis 92b lõikes 9 on sätestatud uus valdkondlik eesmärk „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“, mille raames eraldatakse täiendavaid vahendeid Euroopa Liidu taasterahastust. Kõnealuse valdkondliku eesmärgi lisamise tõttu tuleks vastavalt muuta rakendusmääruse (EL) nr 184/2014 lisa tabelit 5. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (3) (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2221 (4)) artiklis 92b lõikes 9 on sätestatud uus valdkondlik eesmärk „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“, mille raames eraldatakse täiendavaid vahendeid Euroopa Liidu taasterahastust. Kõnealuse valdkondliku eesmärgi lisamise tõttu tuleks vastavalt muuta rakendusmääruse (EL) nr 184/2014 lisa tabelit 5.

| (3) | Et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(3)

Et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 184/2014 lisa tabelisse 5 lisatakse järgmine rida:

| „13 | COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“. |
| --- | --- |

„13

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

1

(2)  Komisjoni 25. veebruari 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 184/2014, millega sätestatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) liikmesriikide ja komisjoni vahelise elektroonilise andmevahetussüsteemi suhtes kohaldatavad tingimused ning võetakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1299/2013 (erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil) vastu sekkumiskategooriate nomenklatuur toetuse määramiseks Euroopa Regionaalarengu Fondist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgi raames (ELT L 57, 27.2.2014, lk 7).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT EU) (ELT L 437, 28.12.2020, lk 30).

4

---

| 12.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/149 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/149

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/439,

3. märts 2021,

millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 215/2014 seoses uue valdkondliku eesmärgi lisamisega majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi alla kuuluvate ERFi, ESFi ja Ühtekuuluvusfondi sekkumiskategooriate nomenklatuuri

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006, (1) eriti selle artikli 96 lõike 2 teist lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 (2) lisas I on esitatud Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi sekkumiskategooriate valdkonnad majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 (2) lisas I on esitatud Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi sekkumiskategooriate valdkonnad majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgi raames.

| (2) | Määruse (EL) nr 1303/2013 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2221 (3)) artiklis 92b lõikes 9 on sätestatud uus valdkondlik eesmärk „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“, mille raames eraldatakse täiendavaid vahendeid Euroopa Liidu taasterahastust. Kõnealuse valdkondliku eesmärgi lisamise tõttu tuleks vastavalt muuta rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 lisa I tabelit 5. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 1303/2013 (muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2020/2221 (3)) artiklis 92b lõikes 9 on sätestatud uus valdkondlik eesmärk „COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“, mille raames eraldatakse täiendavaid vahendeid Euroopa Liidu taasterahastust. Kõnealuse valdkondliku eesmärgi lisamise tõttu tuleks vastavalt muuta rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 lisa I tabelit 5.

| (3) | Et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, |
| --- | --- |

(3)

Et käesolevas määruses sätestatud meetmeid oleks võimalik viivitamata kohaldada, peaks määrus jõustuma järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas,

| (4) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide koordineerimiskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Rakendusmääruse (EL) nr 215/2014 lisa I tabelisse 5 lisatakse järgmine rida:

| „13 | – COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“. |
| --- | --- |

„13

– COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamine ning ettevalmistuste tegemine majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil“.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 3. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

1

(2)  Komisjoni 7. märtsi 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 215/2014, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta) rakenduseeskirjad seoses kliimamuutuste alase eesmärgi raames antavate toetuste metoodika, tulemusraamistiku vahe-eesmärkide ja eesmärkide kindlaksmääramise ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide sekkumiskategooriate nomenklatuuriga (ELT L 69, 8.3.2014, lk 65).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. detsembri 2020. aasta määrus (EL) 2020/2221, millega muudetakse määrust (EL) nr 1303/2013 seoses lisavahendite ja rakenduskorraga, et toetada COVID-19 pandeemiaga seotud kriisi ja selle sotsiaalsete tagajärgede kõrvaldamist ning ettevalmistuste tegemist majanduse taastamiseks rohelisel, digitaalsel ja vastupidaval viisil (REACT EU) (ELT L 437, 28.12.2020, lk 30).

3

---

| 12.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/151 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/151

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EL) 2021/440,

8. märts 2021,

millega Portugali lipu all sõitvatele laevadele kehtestatakse põhjapoolse pikkuim-tuuni püügi keeld Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1224/2009, millega luuakse liidu kontrollisüsteem ühise kalanduspoliitika eeskirjade järgimise tagamiseks, (1) eriti selle artikli 36 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) 2020/123 (2) on kehtestatud kvoodid 2020. aastaks. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) 2020/123 (2) on kehtestatud kvoodid 2020. aastaks.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on põhjapoolse pikkuim-tuuni varu püük Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust Portugali lipu all sõitvate või Portugalis registreeritud laevade puhul ammendanud 2020. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on põhjapoolse pikkuim-tuuni varu püük Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust Portugali lipu all sõitvate või Portugalis registreeritud laevade puhul ammendanud 2020. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük, |
| --- | --- |

(3)

Seepärast on vaja keelata nimetatud kalavaru teatav püük,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Portugalile 2020. aastaks lisas osutatud põhjapoolse pikkuim-tuuni varu püügiks Atlandi ookeanis, põhja pool 5° põhjalaiust eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas esitatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Portugali lipu all sõitvatel või Portugalis registreeritud laevadel on keelatud püüda artiklis 1 nimetatud kalavaru alates lisas esitatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber paigutada, ümber laadida või lossida sellist püütud kalavaru pärast nimetatud kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. märts 2021

Komisjoni nimel

presidendi eest

komisjoni liige

Virginijus SINKEVIČIUS

---

(1)  
  ELT L 343, 22.12.2009, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 27. jaanuari 2020. aasta määrus (EL) 2020/123, millega määratakse 2020. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügi võimalused, mida kohaldatakse liidu vetes ning liidu kalalaevade suhtes teatavates vetes väljaspool liitu (ELT L 25, 30.1.2020, lk 1).

2

---

LISA

| Nr | 40/TQ123 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Portugal |
| Kalavaru | ALB/AN05N |
| Liik | Põhjapoolne pikkuim-tuun (Thunnus alalunga) |
| Piirkond | Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust |
| Kuupäev | 24.12.2020 |

Nr

40/TQ123

Liikmesriik

Portugal

Kalavaru

ALB/AN05N

Liik

Põhjapoolne pikkuim-tuun (Thunnus alalunga)

Piirkond

Atlandi ookean, põhja pool 5° põhjalaiust

Kuupäev

24.12.2020

---

| 12.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/154 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/154

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/441,

11. märts 2021,

millega kehtestatakse pärast Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2016/1036 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit sulfaniilhappe impordi suhtes

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta määrust (EL) 2016/1036 kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Liidu liikmed (1) (edaspidi „alusmäärus“), eriti selle artikli 11 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

MENETLUS

1.1.   Kehtivad meetmed

Kehtivad meetmed

| (1) | 2002. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2002 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 21 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ja Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 18,3 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgne uurimine“). |
| --- | --- |

(1)

2002. aasta juulis kehtestas nõukogu määrusega (EÜ) nr 1339/2002 (2) Hiina Rahvavabariigist (edaspidi „HRV“) pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 21 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ja Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 18,3 % suuruse lõpliku dumpinguvastase tollimaksu (edaspidi „esialgne uurimine“).

2

| (2) | Määrusega (EÜ) nr 1338/2002 (3) kehtestas nõukogu Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 7,1 % suuruse lõpliku tasakaalustava tollimaksu. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EÜ) nr 1338/2002 (3) kehtestas nõukogu Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes 7,1 % suuruse lõpliku tasakaalustava tollimaksu.

3

| (3) | Komisjon kiitis otsusega 2002/611/EÜ (4) heaks ühe India eksportiva tootja, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (edaspidi „Kokan“) pakutud hinnakohustuse seoses Indiast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon kiitis otsusega 2002/611/EÜ (4) heaks ühe India eksportiva tootja, Kokan Synthetics and Chemicals Pvt. Ltd. (edaspidi „Kokan“) pakutud hinnakohustuse seoses Indiast pärit impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega.

4

| (4) | 2004. aasta veebruaris suurendas nõukogu pärast absorptsioonivastase kordusuurimise tegemist määrusega (EÜ) nr 236/2004 (5) HRVst pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kohaldatavat lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra 21 %-lt 33,7 %ni. |
| --- | --- |

(4)

2004. aasta veebruaris suurendas nõukogu pärast absorptsioonivastase kordusuurimise tegemist määrusega (EÜ) nr 236/2004 (5) HRVst pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kohaldatavat lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määra 21 %-lt 33,7 %ni.

5

| (5) | 2004. aasta märtsis tunnistas komisjon pärast Kokani vabatahtlikku hinnakohustusest loobumist otsusega 2004/255/EÜ (6) kehtetuks otsuse 2002/611/EÜ. |
| --- | --- |

(5)

2004. aasta märtsis tunnistas komisjon pärast Kokani vabatahtlikku hinnakohustusest loobumist otsusega 2004/255/EÜ (6) kehtetuks otsuse 2002/611/EÜ.

6

| (6) | Komisjon kiitis otsusega 2006/37/EÜ (7) heaks Kokani poolt seoses Indiast pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega pakutud uue kohustuse. Nõukogu määruseid (EÜ) nr 1338/2002 ja (EÜ) nr 1339/2002 muudeti vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 123/2006 (8). |
| --- | --- |

(6)

Komisjon kiitis otsusega 2006/37/EÜ (7) heaks Kokani poolt seoses Indiast pärit impordi suhtes kehtivate dumpinguvastaste ja subsiidiumivastaste meetmetega pakutud uue kohustuse. Nõukogu määruseid (EÜ) nr 1338/2002 ja (EÜ) nr 1339/2002 muudeti vastavalt nõukogu määrusega (EÜ) nr 123/2006 (8).

7

8

| (7) | Määrusega (EÜ) nr 1000/2008 (9) kehtestas nõukogu pärast meetmete aegumise läbivaatamist HRVst ja Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 1010/2008 (10) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist ja vahepealset läbivaatamist lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes ning muutis Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude määra. |
| --- | --- |

(7)

Määrusega (EÜ) nr 1000/2008 (9) kehtestas nõukogu pärast meetmete aegumise läbivaatamist HRVst ja Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EÜ) nr 1010/2008 (10) kehtestas nõukogu pärast aegumise läbivaatamist ja vahepealset läbivaatamist lõplikud tasakaalustavad tollimaksud Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes ning muutis Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud dumpinguvastaste tollimaksude määra.

9

10

| (8) | Määrusega (EL) nr 1346/2014 (11) kehtestas komisjon HRVst pärit sulfaniilhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ja tunnistas pärast aegumise läbivaatamist kehtetuks Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EL) nr 1347/2014 (12) tunnistas komisjon pärast aegumise läbivaatamist kehtetuks Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud lõpliku tasakaalustava tollimaksu. |
| --- | --- |

(8)

Määrusega (EL) nr 1346/2014 (11) kehtestas komisjon HRVst pärit sulfaniilhappe impordi suhtes lõpliku dumpinguvastase tollimaksu ja tunnistas pärast aegumise läbivaatamist kehtetuks Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud lõpliku dumpinguvastase tollimaksu. Määrusega (EL) nr 1347/2014 (12) tunnistas komisjon pärast aegumise läbivaatamist kehtetuks Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtestatud lõpliku tasakaalustava tollimaksu.

11

12

1.2.   Aegumise läbivaatamise taotlus

Aegumise läbivaatamise taotlus

| (9) | Pärast teate avaldamist HRVst pärit impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (13) sai komisjon 19. septembril 2019 alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitas äriühing Bondalti Chemicals S.A. (edaspidi „taotluse esitaja“ või „Bondalti“), kes on liidu ainus sulfaniilhappe tootja ja seega moodustab tema toodang 100 % liidu toodangust. |
| --- | --- |

(9)

Pärast teate avaldamist HRVst pärit impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete eelseisva aegumise kohta (13) sai komisjon 19. septembril 2019 alusmääruse artikli 11 lõike 2 kohase taotluse kõnealuste meetmete aegumise läbivaatamise algatamiseks. Taotluse esitas äriühing Bondalti Chemicals S.A. (edaspidi „taotluse esitaja“ või „Bondalti“), kes on liidu ainus sulfaniilhappe tootja ja seega moodustab tema toodang 100 % liidu toodangust.

13

| (10) | Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise. |
| --- | --- |

(10)

Taotlus põhines väitel, et meetmete aegumine tooks tõenäoliselt kaasa dumpingu jätkumise või kordumise ja liidu tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

1.3.   Aegumise läbivaatamise algatamine

Aegumise läbivaatamise algatamine

| (11) | Olles otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 18. detsembril 2019Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (14) (edaspidi „algatamisteade“) aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2. |
| --- | --- |

(11)

Olles otsustanud, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendeid, teatas komisjon 18. detsembril 2019Euroopa Liidu Teatajas avaldatud teates (14) (edaspidi „algatamisteade“) aegumise läbivaatamise algatamisest vastavalt alusmääruse artikli 11 lõikele 2.

Euroopa Liidu Teatajas

14

1.4.   Uurimine

Uurimine

1.4.1.   Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood ja vaatlusalune periood

| (12) | Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2018 kuni 30. septembrini 2019 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“). |
| --- | --- |

(12)

Dumpingu jätkumise või kordumise uurimine hõlmas ajavahemikku 1. oktoobrist 2018 kuni 30. septembrini 2019 (edaspidi „läbivaatamisega seotud uurimisperiood“). Kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse hindamise seisukohalt oluliste suundumuste uurimine hõlmas ajavahemikku 1. jaanuarist 2016 kuni uurimisperioodi lõpuni (edaspidi „vaatlusalune periood“).

1.4.2.   Huvitatud isikud

Huvitatud isikud

| (13) | Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks temaga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi teadaolevaid eksportivaid tootjaid, HRV ametiasutusi ning teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema. |
| --- | --- |

(13)

Algatamisteates kutsus komisjon huvitatud isikuid uurimises osalemiseks temaga ühendust võtma. Lisaks teavitas komisjon uurimise algatamisest eraldi teadaolevaid eksportivaid tootjaid, HRV ametiasutusi ning teadaolevaid importijaid ja kasutajaid ning kutsus neid üles uurimises osalema.

| (14) | Ükski isik seda ei teinud. |
| --- | --- |

(14)

Ükski isik seda ei teinud.

| (15) | Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks. |
| --- | --- |

(15)

Huvitatud isikutele anti võimalus esitada uurimise algatamise kohta märkusi ning taotleda, et komisjon ja/või kaubandusmenetluses ärakuulamise eest vastutav ametnik neid ära kuulaks.

| (16) | Komisjonis ega ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ühtegi ärakuulamist ei toimunud. |
| --- | --- |

(16)

Komisjonis ega ärakuulamise eest vastutava ametniku juures ühtegi ärakuulamist ei toimunud.

1.4.3.   Väljavõtteline uuring

Väljavõtteline uuring

1.4.3.1.   HRV eksportivate tootjate väljavõtteline uuring

| (17) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest. Ühtki eksportivate tootjate ühendust ei olnud teada ja ühegagi ei võetud ühendust. |
| --- | --- |

(17)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil HRV teadaolevatel eksportivatel tootjatel esitada algatamisteates osutatud teave. Peale selle palus komisjon Hiina Rahvavabariigi esindusel Euroopa Liidu juures teha kindlaks muud eksportivad tootjad, kes võiksid olla huvitatud uurimises osalemisest. Ühtki eksportivate tootjate ühendust ei olnud teada ja ühegagi ei võetud ühendust.

| (18) | Ükski HRV äriühing endast teada ei andnud. |
| --- | --- |

(18)

Ükski HRV äriühing endast teada ei andnud.

| (19) | Seetõttu teatas komisjon HRV ametiasutustele, (15) et kavatseb dumpingu jätkumise või kordumise uurimisel toetuda alusmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatele faktidele. HRV ametiasutused ei vastanud. |
| --- | --- |

(19)

Seetõttu teatas komisjon HRV ametiasutustele, (15) et kavatseb dumpingu jätkumise või kordumise uurimisel toetuda alusmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatele faktidele. HRV ametiasutused ei vastanud.

15

1.4.3.2.   Sõltumatute importijate väljavõtteline uuring

| (20) | Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil sõltumatutel importijatel või nende esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises koostööd, endast teada anda ja esitada algatamisteates osutatud teave. |
| --- | --- |

(20)

Selleks et otsustada, kas väljavõtteline uuring on vajalik, ning vajaduse korral moodustada valim, palus komisjon kõigil sõltumatutel importijatel või nende esindajatel, sealhulgas nendel, kes ei teinud käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises koostööd, endast teada anda ja esitada algatamisteates osutatud teave.

| (21) | Ükski importija endast teada ei andnud. |
| --- | --- |

(21)

Ükski importija endast teada ei andnud.

1.4.4.   Küsimustiku vastused ja kontroll

Küsimustiku vastused ja kontroll

| (22) | Komisjon tegi eksportivatele tootjatele, liidu tootjatele ja sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustikud veebis kättesaadavaks. |
| --- | --- |

(22)

Komisjon tegi eksportivatele tootjatele, liidu tootjatele ja sõltumatutele importijatele mõeldud küsimustikud veebis kättesaadavaks.

| (23) | Küsimustikule vastas ainus liidu tootja. |
| --- | --- |

(23)

Küsimustikule vastas ainus liidu tootja.

| (24) | Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. |
| --- | --- |

(24)

Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku oluliste moonutuste esinemise kohta HRVs alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses.

| (25) | Komisjon püüdis kontrollida kõiki andmeid, mida ta pidas dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks. |
| --- | --- |

(25)

Komisjon püüdis kontrollida kõiki andmeid, mida ta pidas dumpingu ja sellest tuleneva kahju jätkumise või kordumise tõenäosuse ning liidu huvide kindlakstegemiseks vajalikuks.

| (26) | Pärast COVID-19 pandeemia puhkemist otsustas komisjon jätta ära kõik mittehädavajalikud reisid ja teavitas sellest huvitatud isikuid (16). Seejärel ristkontrolliti kaugmeetodil järgmiste isikute poolt küsimustikule esitatud vastuseid:
  liidu tootja:






  — | Bondalti Chemicals S.A. |
| --- | --- | --- |

(26)

Pärast COVID-19 pandeemia puhkemist otsustas komisjon jätta ära kõik mittehädavajalikud reisid ja teavitas sellest huvitatud isikuid (16). Seejärel ristkontrolliti kaugmeetodil järgmiste isikute poolt küsimustikule esitatud vastuseid:

16

liidu tootja:

—

Bondalti Chemicals S.A.

1.4.5.   Andmete esitamine

Andmete esitamine

| (27) | Arvestades, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast, on konfidentsiaalsuse huvides osa näitajaid käesolevas määruses esitatud vahemikena. |
| --- | --- |

(27)

Arvestades, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast, on konfidentsiaalsuse huvides osa näitajaid käesolevas määruses esitatud vahemikena.

1.4.6.   Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

Normaalväärtuse kindlaksmääramise menetlus kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a

| (28) | Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid HRV puhul oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ega esitanud märkusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(28)

Kuna uurimise algatamise ajal olid olemas piisavad tõendid, mis viitasid HRV puhul oluliste moonutuste olemasolule alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, algatas komisjon uurimise alusmääruse artikli 2 lõike 6a alusel. Komisjon saatis Hiina valitsusele küsimustiku, et saada teavet, mida ta pidas vajalikuks, et uurida väidetavaid olulisi moonutusi. Lisaks kutsus komisjon algatamisteate punktis 5.3.2 kõiki huvitatud isikuid üles tegema 37 päeva jooksul pärast algatamisteate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas teatavaks oma seisukohad, esitama teabe ja kinnitavad tõendid alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta. Hiina valitsus ei vastanud küsimustikule ega esitanud märkusi alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamise kohta.

Euroopa Liidu Teatajas

| (29) | Komisjon märkis algatamisteate punktis 5.3.2 ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes valis ta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt esialgu sobivaks allikaks India, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Lisaks märkis komisjon, et ta uurib ka muid võimalikke allikaid. |
| --- | --- |

(29)

Komisjon märkis algatamisteate punktis 5.3.2 ka seda, et olemasolevaid tõendeid arvesse võttes valis ta alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaselt esialgu sobivaks allikaks India, et määrata normaalväärtus kindlaks moonutamata hindade või võrdlusaluste põhjal. Lisaks märkis komisjon, et ta uurib ka muid võimalikke allikaid.

| (30) | 7. mail 2020 teavitas komisjon esimese teatega (edaspidi „7. mai teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates esitas komisjon loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu sulfaniilhappe tootmisel kasutatav tooraine, tööjõud ja energia. Lisaks kinnitas komisjon kavatsust valida sobivaks allikaks India, tuginedes moonutamata hindade või võrdlusaluste valimise kriteeriumidele. 7. mai teate kohta saatis märkusi ainult taotluse esitaja. |
| --- | --- |

(30)

7. mail 2020 teavitas komisjon esimese teatega (edaspidi „7. mai teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks. Selles teates esitas komisjon loetelu kõigist tootmisteguritest, nagu sulfaniilhappe tootmisel kasutatav tooraine, tööjõud ja energia. Lisaks kinnitas komisjon kavatsust valida sobivaks allikaks India, tuginedes moonutamata hindade või võrdlusaluste valimise kriteeriumidele. 7. mai teate kohta saatis märkusi ainult taotluse esitaja.

| (31) | 25. septembril 2020 teavitas komisjon teise teatega (edaspidi „25. septembri teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, ja kinnitas oma otsust kasutada sobiva allikana Indiat. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks India tootja Aarti kohta kättesaadava teabe põhjal. Taotluse esitaja saadetud märkusi võeti arvesse. Teise teate kohta märkusi ei saadud. |
| --- | --- |

(31)

25. septembril 2020 teavitas komisjon teise teatega (edaspidi „25. septembri teade“) huvitatud isikuid asjakohastest allikatest, mida ta kavatses kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks, ja kinnitas oma otsust kasutada sobiva allikana Indiat. Samuti teavitas ta huvitatud isikuid sellest, et teeb müügi-, üld- ja halduskulud ning kasumi kindlaks India tootja Aarti kohta kättesaadava teabe põhjal. Taotluse esitaja saadetud märkusi võeti arvesse. Teise teate kohta märkusi ei saadud.

1.4.7.   Järgnenud menetlus

Järgnenud menetlus

| (32) | 14. detsembril 2020 avalikustas komisjon peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada avalikustamise kohta märkusi. Taotluse esitaja esitas komisjoni järeldusi toetavad märkused. |
| --- | --- |

(32)

14. detsembril 2020 avalikustas komisjon peamised asjaolud ja kaalutlused, mille põhjal ta kavatses kehtivad dumpinguvastased tollimaksud säilitada. Kõikidele huvitatud isikutele anti aega esitada avalikustamise kohta märkusi. Taotluse esitaja esitas komisjoni järeldusi toetavad märkused.

2.   UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

UURIMISALUNE TOODE JA SAMASUGUNE TOODE

2.1.   Uurimisalune toode

Uurimisalune toode

| (33) | Käesolevas läbivaatamises uuritav toode (17) on HRVst pärit sulfaniilhape ja selle soolad, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi koodid 2921420040, 2921420060 ja 2921420061) alla (edaspidi „uurimisalune toode“). See hõlmab järgmist:






  — | puhastatud klassi või tehnilise klassi sulfaniilhape kas lahuse või pulbrina ja |
| --- | --- | --- |

(33)

Käesolevas läbivaatamises uuritav toode (17) on HRVst pärit sulfaniilhape ja selle soolad, mis praegu kuulub CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi koodid 2921420040, 2921420060 ja 2921420061) alla (edaspidi „uurimisalune toode“). See hõlmab järgmist:

17

—

puhastatud klassi või tehnilise klassi sulfaniilhape kas lahuse või pulbrina ja

| — | sulfaniilhappe puhastatud või tehnilise klassi soolad kas lahuse või pulbrina, mis on saadud sulfaniilhappe lahuse töötlemisel naatriumhüdroksiidi, kaaliumhüdroksiidi või kaltsiumhüdroksiidiga (või oksiidiga), mille tulemusena saadakse






  — | naatriumsulfanilaat, |
| --- | --- | --- |

—

sulfaniilhappe puhastatud või tehnilise klassi soolad kas lahuse või pulbrina, mis on saadud sulfaniilhappe lahuse töötlemisel naatriumhüdroksiidi, kaaliumhüdroksiidi või kaltsiumhüdroksiidiga (või oksiidiga), mille tulemusena saadakse

—

naatriumsulfanilaat,

| — | kaaliumsulfanilaat või |
| --- | --- |

—

kaaliumsulfanilaat või

| — | kaltsiumsulfanilaat. |
| --- | --- |

—

kaltsiumsulfanilaat.

| (34) | Sulfaniilhapet kasutatakse toorainena optiliste valgendite, betoonilisandite, toiduvärvide ja spetsiaalvärvide tootmisel ning farmaatsiatööstuses. |
| --- | --- |

(34)

Sulfaniilhapet kasutatakse toorainena optiliste valgendite, betoonilisandite, toiduvärvide ja spetsiaalvärvide tootmisel ning farmaatsiatööstuses.

2.2.   Samasugune toode

Samasugune toode

| (35) | Nagu tehti kindlaks esialgses uurimises ja järgnenud aegumise läbivaatamistes, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusotstarve:






  — | uurimisalune toode; |
| --- | --- | --- |

(35)

Nagu tehti kindlaks esialgses uurimises ja järgnenud aegumise läbivaatamistes, kinnitas käesolev aegumise läbivaatamisega seotud uurimine, et järgmistel toodetel on samad füüsikalised ja tehnilised põhiomadused ning sama põhiline kasutusotstarve:

—

uurimisalune toode;

| — | toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ja |
| --- | --- |

—

toode, mida toodetakse ja müüakse HRV siseturul, ja

| — | toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul. |
| --- | --- |

—

toode, mida liidu tootmisharu toodab ja müüb liidu turul.

Seepärast käsitatakse neid samasuguste toodetena alusmääruse artikli 1 lõike 4 tähenduses.

3.   DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

DUMPINGU JÄTKUMISE VÕI KORDUMISE TÕENÄOSUS

| (36) | Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 ja vastavalt algatamisteates märgitule uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine. |
| --- | --- |

(36)

Kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 ja vastavalt algatamisteates märgitule uuris komisjon, kas kehtivate meetmete aegumisega kaasneks tõenäoliselt HRVst pärit dumpingu jätkumine või kordumine.

3.1.   Valimisse kaasatud äriühingute ja Hiina valitsuse keeldumine koostööst

Valimisse kaasatud äriühingute ja Hiina valitsuse keeldumine koostööst

| (37) | Nagu on märgitud põhjenduses 18, ei teinud ükski HRV eksportija/tootja uurimise käigus koostööd. Seetõttu teatas komisjon 27. jaanuaril 2020 Hiina ametiasutustele, et kuna HRV eksportivad tootjad ei teinud koostööd, võib komisjon kohaldada oma järelduste suhtes alusmääruse artiklit 18. Komisjon rõhutas ka, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad olla asjaomastele isikutele ebasoodsamad, ning kutsus HRVd üles märkusi esitama. Komisjon ei saanud selle kohta ühtki märkust. |
| --- | --- |

(37)

Nagu on märgitud põhjenduses 18, ei teinud ükski HRV eksportija/tootja uurimise käigus koostööd. Seetõttu teatas komisjon 27. jaanuaril 2020 Hiina ametiasutustele, et kuna HRV eksportivad tootjad ei teinud koostööd, võib komisjon kohaldada oma järelduste suhtes alusmääruse artiklit 18. Komisjon rõhutas ka, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad olla asjaomastele isikutele ebasoodsamad, ning kutsus HRVd üles märkusi esitama. Komisjon ei saanud selle kohta ühtki märkust.

| (38) | 18. detsembril 2019 saatis komisjon Hiina valitsusele HRV ametiasutustele mõeldud dumpinguvastase küsimustiku. See küsimustik edastati Hiina valitsusele, et ta saaks esitada oma seisukohad taotluses sisalduvate tõendite kohta, mille alusel väideti, et Hiina siseturul esineb uurimisaluse toote puhul olulisi moonutusi, mille tõttu on põhjendatud kohaldada alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. Nagu on rõhutatud eespool põhjenduses 28, ei vastanud Hiina valitsus küsimustikule ega esitanud märkusi taotluse esitaja poolt toimikus esitatud tõendite kohta, sh komisjoni talituste töödokumendi „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses) kohta (edaspidi „aruanne“). |
| --- | --- |

(38)

18. detsembril 2019 saatis komisjon Hiina valitsusele HRV ametiasutustele mõeldud dumpinguvastase küsimustiku. See küsimustik edastati Hiina valitsusele, et ta saaks esitada oma seisukohad taotluses sisalduvate tõendite kohta, mille alusel väideti, et Hiina siseturul esineb uurimisaluse toote puhul olulisi moonutusi, mille tõttu on põhjendatud kohaldada alusmääruse artikli 2 lõiget 6a. Nagu on rõhutatud eespool põhjenduses 28, ei vastanud Hiina valitsus küsimustikule ega esitanud märkusi taotluse esitaja poolt toimikus esitatud tõendite kohta, sh komisjoni talituste töödokumendi „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the Purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses) kohta (edaspidi „aruanne“).

| (39) | 27. jaanuaril 2020 teavitas komisjon HRV ametiasutusi oma kavatsusest kohaldada ka alusmääruse artiklit 18 ja võtta HRVs esinevate nimetatud moonutuste kohta järelduste tegemisel aluseks kättesaadavad faktid. Komisjon rõhutas ka, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad osutuda asjaomasele isikule ebasoodsamaks, ning kutsus Hiina valitsust üles märkusi esitama. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust. HRV valitsus ei registreerinud end menetluses huvitatud isikuna. |
| --- | --- |

(39)

27. jaanuaril 2020 teavitas komisjon HRV ametiasutusi oma kavatsusest kohaldada ka alusmääruse artiklit 18 ja võtta HRVs esinevate nimetatud moonutuste kohta järelduste tegemisel aluseks kättesaadavad faktid. Komisjon rõhutas ka, et kättesaadavatel faktidel põhinevad järeldused võivad osutuda asjaomasele isikule ebasoodsamaks, ning kutsus Hiina valitsust üles märkusi esitama. Komisjonile ei esitatud ühtegi märkust. HRV valitsus ei registreerinud end menetluses huvitatud isikuna.

| (40) | Seepärast põhinesid allpool oluliste moonutuste olemasolu kohta esitatud järeldused alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kättesaadavatel faktidel. Komisjon tugines eelkõige läbivaatamistaotluses sisalduvale teabele ja muudele avalikult kättesaadavatele teabeallikatele, nagu asjaomased veebisaidid. |
| --- | --- |

(40)

Seepärast põhinesid allpool oluliste moonutuste olemasolu kohta esitatud järeldused alusmääruse artikli 18 lõike 1 kohaselt kättesaadavatel faktidel. Komisjon tugines eelkõige läbivaatamistaotluses sisalduvale teabele ja muudele avalikult kättesaadavatele teabeallikatele, nagu asjaomased veebisaidid.

| (41) | Vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 lähtuti dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest. Komisjon tugines eelkõige läbivaatamistaotluses sisalduvale teabele, liikmesriikide poolt komisjonile alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt esitatud andmetel põhinevale statistikale (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“) ja Eurostatile. Lisaks kasutas komisjon muid avalikult kättesaadavaid teabeallikaid, nagu andmebaas Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) ja asjaomaste Hiina tootjate veebisaidid (18). |
| --- | --- |

(41)

Vastavalt alusmääruse artikli 18 lõikele 1 lähtuti dumpingu jätkumise või kordumise tõenäosuse kohta allpool esitatud järelduste tegemisel kättesaadavatest faktidest. Komisjon tugines eelkõige läbivaatamistaotluses sisalduvale teabele, liikmesriikide poolt komisjonile alusmääruse artikli 14 lõike 6 kohaselt esitatud andmetel põhinevale statistikale (edaspidi „artikli 14 lõike 6 kohane andmebaas“) ja Eurostatile. Lisaks kasutas komisjon muid avalikult kättesaadavaid teabeallikaid, nagu andmebaas Global Trade Atlas (edaspidi „GTA“) ja asjaomaste Hiina tootjate veebisaidid (18).

18

3.2.   Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

Dumping läbivaatamisega seotud uurimisperioodil

| (42) | Nagu on selgitatud punktis 4.3, moodustas Hiinast pärit import rohkem kui kolmandiku uurimisaluse toote koguimpordist liitu. Hiinast pärit impordi maht leiti olevat läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu arvutamiseks tüüpiline. |
| --- | --- |

(42)

Nagu on selgitatud punktis 4.3, moodustas Hiinast pärit import rohkem kui kolmandiku uurimisaluse toote koguimpordist liitu. Hiinast pärit impordi maht leiti olevat läbivaatamisega seotud uurimisperioodil esinenud dumpingu arvutamiseks tüüpiline.

3.2.1.   Normaalväärtus

Normaalväärtus

| (43) | Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“. |
| --- | --- |

(43)

Alusmääruse artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et „[n]ormaalväärtuse aluseks võetakse tavaliselt ekspordiriigi sõltumatute klientide poolt tavapärases kaubandustegevuses makstud või makstavad hinnad“.

| (44) | Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. |
| --- | --- |

(44)

Samas on alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a sätestatud, et „[k]ui [...] tehakse kindlaks, et ekspordiriigis punkti b kohaste oluliste moonutuste tõttu ei ole asjakohane kasutada selle riigi hindu ega kulusid, arvutatakse normaalväärtus üksnes moonutamata hindu või võrdlusaluseid kajastavate tootmis- ja müügikulude põhjal“ ning see „hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“.

| (45) | Nagu on täpsemalt selgitatud allpool punktis 3.2.2, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane. |
| --- | --- |

(45)

Nagu on täpsemalt selgitatud allpool punktis 3.2.2, jõudis komisjon käesolevas uurimises järeldusele, et olemasolevate tõendite põhjal ning Hiina valitsuse ja eksportivate tootjate koostööst keeldumist arvesse võttes oli alusmääruse artikli 2 lõike 6a kohaldamine asjakohane.

3.2.2.   Oluliste moonutuste esinemine

Oluliste moonutuste esinemine

3.2.2.1.   Sissejuhatus

| (46) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „[o]lulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalik mõju:






  — | asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all; |
| --- | --- | --- |

(46)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis b on sätestatud, et „[o]lulised moonutused on moonutused, mis esinevad siis, kui teatatud hinnad või kulud, sealhulgas tooraine- ja energiakulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude abil, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine. Oluliste moonutuste olemasolu hindamisel võetakse muu hulgas arvesse ühe või mitme järgmise asjaolu võimalik mõju:

—

asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all;

| — | riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid; |
| --- | --- |

—

riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid;

| — | avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil; |
| --- | --- |

—

avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil;

| — | pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav; |
| --- | --- |

—

pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav;

| — | moonutatakse palgakulusid; |
| --- | --- |

—

moonutatakse palgakulusid;

| — | rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“. |
| --- | --- |

—

rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult“.

| (47) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaste oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse punktis b mitteammendavalt loetletud asjaolusid. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt tuleb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse võtta ühe või mitme sellise asjaolu võimalikku mõju uurimisaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna kõnealune loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Pealegi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõendamisel kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Üldises moonutuste olemasolu hinnangus võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kuna eksportiva riigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel. |
| --- | --- |

(47)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt võetakse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaste oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse punktis b mitteammendavalt loetletud asjaolusid. Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kohaselt tuleb oluliste moonutuste olemasolu hindamisel muu hulgas arvesse võtta ühe või mitme sellise asjaolu võimalikku mõju uurimisaluse toote hindadele ja kuludele eksportivas riigis. Kuna kõnealune loetelu ei ole kumulatiivne, ei tule oluliste moonutuste kindlakstegemisel arvesse võtta kõiki asjaolusid. Pealegi võib loetelu eri asjaolude esinemise tõendamisel kasutada samu fakte. Järeldused oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses tuleb teha siiski kõigi olemasolevate tõendite põhjal. Üldises moonutuste olemasolu hinnangus võib arvesse võtta ka eksportiva riigi üldist konteksti ja olukorda, eriti kuna eksportiva riigi majandusliku ja haldusliku korra peamised elemendid annavad valitsusele olulise võimu sekkuda majandusse sellisel viisil, et hinnad ja kulud ei kujune turujõudude vaba arengu tulemusel.

| (48) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“. |
| --- | --- |

(48)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis c on sätestatud, et „[k]ui komisjon on täheldanud faktidel põhinevaid märke punktis b osutatud võimalike oluliste moonutuste kohta teatavas riigis või selle riigi teatavas sektoris ning kui see on käesoleva määruse tulemuslikuks kohaldamiseks vajalik, koostab komisjon ja teeb üldsusele kättesaadavaks aruande, milles kirjeldatakse punktis b osutatud turuolukorda selles riigis või sektoris, ning ajakohastab seda aruannet korrapäraselt“.

| (49) | Komisjon on selle sätte alusel avaldanud HRV kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (19) milles kinnitati valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisalduvad tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Aruanne lisati uurimistoimikusse uurimise algatamise etapis. |
| --- | --- |

(49)

Komisjon on selle sätte alusel avaldanud HRV kohta riigiaruande (edaspidi „aruanne“), (19) milles kinnitati valitsuse jõulist sekkumist majandusse paljudel tasanditel, sealhulgas konkreetseid moonutusi seoses paljude tootmise põhiteguritega (nt maa, energia, kapital, tooraine ja tööjõud) ning konkreetsetes sektorites (nt terase- ja keemiatööstus). Huvitatud isikutel paluti uurimise algatamise ajal uurimistoimikus sisalduvad tõendid ümber lükata, esitada nende kohta märkusi või neid täiendada. Aruanne lisati uurimistoimikusse uurimise algatamise etapis.

19

| (50) | Läbivaatamistaotluses esitati aruande täiendamiseks lisatõendeid sulfaniilhappe sektoris esinevate oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Taotluse esitaja esitas tõendeid selle kohta, et aruandes nimetatud moonutused, eelkõige riigi märkimisväärne sekkumine keemiatööstusesse, sealhulgas sulfaniilhappe tootmisega seotud sektoritesse, eelkõige sisendisektoritesse ja tootmisteguritega seoses, mõjutavad (või vähemalt võivad mõjutada) uurimisaluse toote tootmist ja müüki. |
| --- | --- |

(50)

Läbivaatamistaotluses esitati aruande täiendamiseks lisatõendeid sulfaniilhappe sektoris esinevate oluliste moonutuste kohta artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Taotluse esitaja esitas tõendeid selle kohta, et aruandes nimetatud moonutused, eelkõige riigi märkimisväärne sekkumine keemiatööstusesse, sealhulgas sulfaniilhappe tootmisega seotud sektoritesse, eelkõige sisendisektoritesse ja tootmisteguritega seoses, mõjutavad (või vähemalt võivad mõjutada) uurimisaluse toote tootmist ja müüki.

| (51) | Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Analüüsis käsitleti valitsuse ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega. |
| --- | --- |

(51)

Komisjon uuris, kas on asjakohane kasutada HRV omamaiseid hindu ja kulusid, kuna esinesid olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Komisjon tegi seda tõendite alusel, mis on esitatud toimikus, sealhulgas aruandes, mis põhineb avalikult kättesaadavatel allikatel. Analüüsis käsitleti valitsuse ulatuslikku sekkumist HRV majandusse üldiselt, aga ka konkreetset turuolukorda asjaomases sektoris, sealhulgas seoses uurimisaluse tootega.

3.2.2.2.   HRV omamaiseid hindu ja kulusid mõjutavad olulised moonutused

| (52) | Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ja sellel rajaneb HRV majanduse juhtimine. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olevat majandust peetakse „rahvamajanduse juhtivaks jõuks“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (20). Seetõttu Hiina majanduse üldine korraldus mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hiina asjaõigus on selle põhjusliku seose parim näide: selles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ning tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Muud omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (21). |
| --- | --- |

(52)

Hiina majandussüsteem põhineb nn sotsialistliku turumajanduse kontseptsioonil. See kontseptsioon on sätestatud Hiina põhiseaduses ja sellel rajaneb HRV majanduse juhtimine. Selle keskne põhimõte on, et „tootmisvahendid on sotsialistlik avalik omand, st need kuuluvad kogu rahvale ja töörahva ühisomandisse“. Riigi omanduses olevat majandust peetakse „rahvamajanduse juhtivaks jõuks“ ning riigil on volitus „tagada majanduse tugevdamine ja kasv“ (20). Seetõttu Hiina majanduse üldine korraldus mitte ainult ei võimalda valitsusel oluliselt majandusse sekkuda, vaid talle on antud ka sõnaselge volitus seda teha. Riigi omandi ülimuslikkus eraomandi suhtes on kogu õigussüsteemi läbiv põhimõte ja seda rõhutatakse üldpõhimõttena kõikides kesksetes õigusaktides. Hiina asjaõigus on selle põhjusliku seose parim näide: selles viidatakse sotsialismi esimesele etapile ning tehakse riigile ülesandeks toetada põhilist majandussüsteemi, milles on peamine roll riigi omandil. Muud omandivormid on lubatud, st seadus lubab neid arendada kõrvuti riigi omandiga (21).

20

21

| (53) | Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitati põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi aluseks on sotsialistlik riigikord“ järele lisati uus teine lause, milles on sätestatud: „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (22). See näitab, et HKP-l on HRV majandussüsteemi üle vaieldamatu ja üha suurenev kontroll. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning ulatub palju kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires. |
| --- | --- |

(53)

Peale selle arendatakse sotsialistlikku turumajandust Hiina õiguse kohaselt Hiina Kommunistliku Partei (edaspidi „HKP“) juhtimisel. Hiina riigi ja HKP struktuurid on kõikidel tasanditel (õiguslikul, institutsioonilisel ja isiklikul) omavahel põimunud, moodustades superstruktuuri, milles HKP ja riigi rollid on teineteisest eristamatud. Pärast Hiina põhiseaduse muutmist 2018. aasta märtsis tugevnes HKP juhtiv roll veelgi, mida kinnitati põhiseaduse artikli 1 sõnastuses. Selle sätte esimese lause „Hiina Rahvavabariigi aluseks on sotsialistlik riigikord“ järele lisati uus teine lause, milles on sätestatud: „Hiinale omase sotsialismi eripära on Hiina Kommunistliku Partei juhtiv roll“ (22). See näitab, et HKP-l on HRV majandussüsteemi üle vaieldamatu ja üha suurenev kontroll. Selline juhtimine ja kontroll on Hiina süsteemile omane ning ulatub palju kaugemale tavapärasest olukorrast teistes riikides, kus valitsusel on ulatuslik makromajanduslik kontroll vabaturujõudude toimimise piires.

22

| (54) | Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et saavutada oma eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste eesmärkidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (23). Hiina võimud kasutavad majandusse sekkumiseks mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi ning reguleeriva keskkonna tasandit. |
| --- | --- |

(54)

Hiina riik rakendab sekkuvat majanduspoliitikat, et saavutada oma eesmärke, mis langevad kokku HKP poliitiliste eesmärkidega, mitte ei kajasta vabaturul valitsevaid majandustingimusi (23). Hiina võimud kasutavad majandusse sekkumiseks mitmesuguseid vahendeid, sealhulgas tööstuse planeerimise süsteemi ja finantssüsteemi ning reguleeriva keskkonna tasandit.

23

| (55) | Esiteks reguleerib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majanduse juhtimist keerukas tööstuse planeerimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kõik need plaanid hõlmavad sektorite ja valdkonnaülese poliitika ulatuslikku ja keerukat raamistikku ning neid rakendatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi plaanid on üksikasjalikumad, samal ajal kui riiklike plaanidega seatakse üldisemad eesmärgid. Plaanides määratakse kindlaks ka vahendid asjaomaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned plaanid sisaldavad ikka veel konkreetseid toodangueesmärke, mis oli tavaline varasemate planeerimisperioodide puhul. Plaanides tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii era- kui ka riigi omandis olevad ettevõtjad peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama planeerimissüsteemiga ette nähtud tegelike oludega. Seda mitte ainult plaanide siduva olemuse tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad plaanisüsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides ettevõtjaid järgima plaanides seatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.2.5 allpool) (24). |
| --- | --- |

(55)

Esiteks reguleerib üldise halduskontrolli tasandil Hiina majanduse juhtimist keerukas tööstuse planeerimise süsteem, mis mõjutab kogu riigi majandustegevust. Kõik need plaanid hõlmavad sektorite ja valdkonnaülese poliitika ulatuslikku ja keerukat raamistikku ning neid rakendatakse kõikidel valitsemistasanditel. Provintsi tasandi plaanid on üksikasjalikumad, samal ajal kui riiklike plaanidega seatakse üldisemad eesmärgid. Plaanides määratakse kindlaks ka vahendid asjaomaste tootmisharude/sektorite toetamiseks ning eesmärkide saavutamise ajakavad. Mõned plaanid sisaldavad ikka veel konkreetseid toodangueesmärke, mis oli tavaline varasemate planeerimisperioodide puhul. Plaanides tuuakse kooskõlas valitsuse prioriteetidega (positiivsete või negatiivsete) prioriteetidena eraldi välja tööstussektorid ja/või projektid ning seatakse neile konkreetsed arengueesmärgid (tööstuse moderniseerimine, rahvusvaheline laienemine jms). Nii era- kui ka riigi omandis olevad ettevõtjad peavad oma äritegevust tõhusalt kohandama planeerimissüsteemiga ette nähtud tegelike oludega. Seda mitte ainult plaanide siduva olemuse tõttu, vaid ka seepärast, et Hiina kõikide valitsemistasandite ametiasutused järgivad plaanisüsteemi ning kasutavad neile antud volitusi, sundides ettevõtjaid järgima plaanides seatud prioriteete (vt ka punkt 3.2.2.5 allpool) (24).

24

| (56) | Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil HRV finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Oma laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.2.2.8 allpool) (25). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (26). |
| --- | --- |

(56)

Teiseks domineerivad rahaliste vahendite eraldamise tasandil HRV finantssüsteemis riigi omandis olevad kommertspangad. Oma laenuandmise põhimõtteid välja töötades ja rakendades peavad need pangad järgima valitsuse tööstuspoliitika eesmärke, selle asemel et hinnata eelkõige asjaomase projekti majanduslikku kasu (vt ka punkt 3.2.2.8 allpool) (25). Sama kehtib ka Hiina finantssüsteemi muude osade puhul, nagu aktsiaturud, võlakirjaturud, erakapitaliturud jne. Need finantssektori osad (v.a pangandus) on institutsiooniliselt ja tegevuse seisukohast üles ehitatud nii, et nende eesmärk ei ole saavutada finantsturgude võimalikult tõhus toimimine, vaid tagada kontroll ning võimaldada riigil ja HKP-l sekkuda (26).

25

26

| (57) | Kolmandaks sekkub riik reguleeriva keskkonna tasandil majandusse mitmel viisil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju sageli poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, jättes nii otsuseid tegevatele organitele ulatusliku kaalutlusõiguse (27). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute taustauuringuid ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (28). |
| --- | --- |

(57)

Kolmandaks sekkub riik reguleeriva keskkonna tasandil majandusse mitmel viisil. Näiteks kasutatakse riigihanke-eeskirju sageli poliitilistel eesmärkidel, mitte majanduse tõhustamiseks, õõnestades sellega turupõhiseid põhimõtteid asjaomases valdkonnas. Kohaldatavates õigusaktides on konkreetselt sätestatud, et riigihankeid korraldatakse selleks, et aidata kaasa riigi poliitiliste eesmärkide saavutamisele. Samas ei ole nende eesmärkide laadi kindlaks määratud, jättes nii otsuseid tegevatele organitele ulatusliku kaalutlusõiguse (27). Ka investeeringute valdkonnas on Hiina valitsusel märkimisväärne kontroll ja mõju nii riiklike kui ka erasektori investeeringute sihtotstarbe ja ulatuse üle. Ametiasutused kasutavad investeeringute taustauuringuid ning investeeringutega seotud mitmesuguseid stiimuleid, piiranguid ja keelde olulise vahendina tööstuspoliitika eesmärkide saavutamiseks, näiteks riigi kontrolli säilitamiseks põhisektorite üle või omamaise tööstuse toetamiseks (28).

27

28

| (58) | Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhimõtetel, millega nähakse ette ja soodustatakse valitsuse sekkumist mitmel moel. Selline valitsusepoolne ulatuslik sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab ressursside tulemuslikku eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (29). |
| --- | --- |

(58)

Kokkuvõttes põhineb Hiina majandusmudel teatavatel põhimõtetel, millega nähakse ette ja soodustatakse valitsuse sekkumist mitmel moel. Selline valitsusepoolne ulatuslik sekkumine on vastuolus turujõudude vaba toimimisega ning moonutab ressursside tulemuslikku eraldamist kooskõlas turupõhimõtetega (29).

29

3.2.2.3.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b esimese taande kohased olulised moonutused: asjaomast turgu teenindavad olulisel määral ettevõtjad, kes on ekspordiriigi ametiasutuste omanduses, kontrolli või poliitilise järelevalve või juhtimise all.

| (59) | HRVs moodustavad olulise osa majandusest äriühingud, kes tegutsevad riigi omandis, selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all. |
| --- | --- |

(59)

HRVs moodustavad olulise osa majandusest äriühingud, kes tegutsevad riigi omandis, selle kontrolli ja/või poliitilise järelevalve või juhtimise all.

| (60) | Kuna HRV ei teinud koostööd, on komisjonil HRV sulfaniilhappe sektoris tegutsevate äriühingute omandistruktuuri kohta vähe teavet. Kolm Hiina äriühingut, keda taotluse esitaja nimetas peamisteks tootjateks, näivad kõik olevat eraomandis. Komisjon leidis siiski, et kolmest tootjast ühe – Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd. – tootmisüksus asub Cangzhou Lingangi majandus- ja tehnoloogiaarenduse tsoonis, st riiklikus keemiapargis, mis on HKP otsese mõju all, nagu nähtub ka järgmisest meediateatest: „17. juuli hommikul korraldas [Lingangi majandus- ja tehnoloogia-] arenduse tsooni projektide teeninduskeskuse parteibüroo koosoleku, et tähistada partei asutamise 99. aastapäeva ja partei 2020. aasta poolaasta-assambleed. Koosolekul osales ja pidas kõne arendustsooni partei töökomisjoni liige, allüksuste korralduskomisjoni aseesimees ja parteikomitee sekretär Li Guoqing“ (30). Teise nimetatud äriühingu – Zhejiang Wulong Chemical Industrial Stock Co., Ltd. – kohta leidis komisjon Hiina Tööstuse ja Kaubanduse Liidu aruannete põhjal, et ettevõtjal on tihedad suhted HKPga, kuna seda „on aastaid hinnatud kui maakonna ja linna taseme arenenud rohujuuretasandi parteiorganisatsiooni. Selles peaaegu 1000 töötajaga äriühingus on inimeste juurdevool põhjustanud raskusi parteitöös. Seetõttu töötas äriühingu parteibüroo tublisti, et uurida uusi võimalusi parteitöö tegemiseks äriühingus ja laiendada parteitööd äriühingu igasse osakonda. [...] Song Yunchang sõnas, et paljud äriühingu töötajad pööravad tähelepanu ainult tootmistööle ja neil puudub kindel arusaam parteitööst. Seega saavad töötajad ja eelkõige parteiliikmed parandada ideoloogilist arusaamist. [...] Parteibüroo kutsub igas kvartalis kokku harukomisjoni, et uurida parteitööd ja analüüsida parteiliikmete olukorda. Song Yunchang ütles, et äriühingu parteibüroo on kaalunud ka süsteemi uuendamist“ (31). |
| --- | --- |

(60)

Kuna HRV ei teinud koostööd, on komisjonil HRV sulfaniilhappe sektoris tegutsevate äriühingute omandistruktuuri kohta vähe teavet. Kolm Hiina äriühingut, keda taotluse esitaja nimetas peamisteks tootjateks, näivad kõik olevat eraomandis. Komisjon leidis siiski, et kolmest tootjast ühe – Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd. – tootmisüksus asub Cangzhou Lingangi majandus- ja tehnoloogiaarenduse tsoonis, st riiklikus keemiapargis, mis on HKP otsese mõju all, nagu nähtub ka järgmisest meediateatest: „17. juuli hommikul korraldas [Lingangi majandus- ja tehnoloogia-] arenduse tsooni projektide teeninduskeskuse parteibüroo koosoleku, et tähistada partei asutamise 99. aastapäeva ja partei 2020. aasta poolaasta-assambleed. Koosolekul osales ja pidas kõne arendustsooni partei töökomisjoni liige, allüksuste korralduskomisjoni aseesimees ja parteikomitee sekretär Li Guoqing“ (30). Teise nimetatud äriühingu – Zhejiang Wulong Chemical Industrial Stock Co., Ltd. – kohta leidis komisjon Hiina Tööstuse ja Kaubanduse Liidu aruannete põhjal, et ettevõtjal on tihedad suhted HKPga, kuna seda „on aastaid hinnatud kui maakonna ja linna taseme arenenud rohujuuretasandi parteiorganisatsiooni. Selles peaaegu 1000 töötajaga äriühingus on inimeste juurdevool põhjustanud raskusi parteitöös. Seetõttu töötas äriühingu parteibüroo tublisti, et uurida uusi võimalusi parteitöö tegemiseks äriühingus ja laiendada parteitööd äriühingu igasse osakonda. [...] Song Yunchang sõnas, et paljud äriühingu töötajad pööravad tähelepanu ainult tootmistööle ja neil puudub kindel arusaam parteitööst. Seega saavad töötajad ja eelkõige parteiliikmed parandada ideoloogilist arusaamist. [...] Parteibüroo kutsub igas kvartalis kokku harukomisjoni, et uurida parteitööd ja analüüsida parteiliikmete olukorda. Song Yunchang ütles, et äriühingu parteibüroo on kaalunud ka süsteemi uuendamist“ (31).

30

31

| (61) | Taotluse esitaja esitatud andmete kohaselt ekspordib üks kolmest suurest Hiina sulfaniilhappe tootjast, nimelt Hebei Honggang Chemical Industry Co., Ltd sulfaniilhapet vähemalt kahe riigi omandis oleva kaubandusettevõtja kaudu (Northeast Pharmaceutical Group Import and Export Trade Co., Ltd. ja China Jiangsu International Economic and Technical Cooperation Group Co., Ltd.). Lisaks on taotluse esitaja sõnul kõik kolm suurimat sulfaniilhappe müüjat (32) riigi omanduses ja eksportisid 2019. aasta esimese seitsme kuu jooksul üle 4 000 tonni sulfaniilhapet, mis moodustas 64 % HRV selle perioodi koguekspordist. |
| --- | --- |

(61)

Taotluse esitaja esitatud andmete kohaselt ekspordib üks kolmest suurest Hiina sulfaniilhappe tootjast, nimelt Hebei Honggang Chemical Industry Co., Ltd sulfaniilhapet vähemalt kahe riigi omandis oleva kaubandusettevõtja kaudu (Northeast Pharmaceutical Group Import and Export Trade Co., Ltd. ja China Jiangsu International Economic and Technical Cooperation Group Co., Ltd.). Lisaks on taotluse esitaja sõnul kõik kolm suurimat sulfaniilhappe müüjat (32) riigi omanduses ja eksportisid 2019. aasta esimese seitsme kuu jooksul üle 4 000 tonni sulfaniilhapet, mis moodustas 64 % HRV selle perioodi koguekspordist.

32

| (62) | Mis puutub uurimisaluse toote tootmissisendite pakkujatesse, siis nagu taotluse esitaja esitatud andmetes on kajastatud ja mis eelmistes uurimistes ka kinnitust on leidnud, on peamine sulfaniilhappe tootmisel kasutatav tooraine aniliin, millega seotud kulud moodustavad 35 % tootmiskuludest. Läbivaatamistaotluse kohaselt ja nagu kinnitavad muud allikad, on üks peamisi aniliinitootjaid kogu maailmas Hiina äriühing Wanhua Chemical (endine Yantai Wanhua) (33). 2019. aastal paigutas spetsialiseerunud veebiajakiri Wanhua Chemicali maailma suurimate keemiaettevõtjate hulgas 37. kohale (34). Äriühingu suurim aktsionär on Yantai Guofeng Investment Holdings Ltd (edaspidi „Yantai Guofeng“), mis on täielikult Yantai kohaliku omavalitsuse riiklikule varade järelevalve ja halduskomisjonile kuuluv äriühing (35). Äriühingu Wanhua Chemicali 2019. aasta aruandes on äriühing Yantai Guofeng märgitud Wanhua Chemicali peamise kontrolliva üksusena (36). Selle kohta leidis komisjon meediateadetest ka seda, et HKP-l on oluline roll äriühingu tegevuses ja otsustusprotsessides: „Wanhua parteikomitee asesekretär Zhou Zhe sõnas innukalt: „Wanhua viimase 40 aasta edu taga on laialdased kogemused. Need võib aga kokku võtta ühe lausega, see tähendab partei põhimõtete kindlat järgimist ja iga tema välja töötatud reformipoliitika otstarbekat kasutamist!“ Alates aktsiaseltsi juhatuse esimesest esimehest ja parteisekretärist Li Jiankuist kuni selle juhatuse esimehe ja parteisekretäri Ding Jianshengi ning selle praeguse juhatuse esimehe ja parteisekretäri Liao Zengtaini on Wanhua parteikomitee sekretär ja juhatuse esimees olnud alati üks ja sama isik. See tagab, et parteikomitee täidab juhtivat rolli ja hoiab äriühingut ettenähtud kursil, jälgides kogu tegevust ja tagades otsuste täitmise. Wanhua tagab, et igal tootmisüksusel on oma parteibüroo ja on arendanud need tugevaks kaitsekantsiks. Seega on kõik kommunistid kriitilistel aegadel alati juhtpositsioonil“ (37). |
| --- | --- |

(62)

Mis puutub uurimisaluse toote tootmissisendite pakkujatesse, siis nagu taotluse esitaja esitatud andmetes on kajastatud ja mis eelmistes uurimistes ka kinnitust on leidnud, on peamine sulfaniilhappe tootmisel kasutatav tooraine aniliin, millega seotud kulud moodustavad 35 % tootmiskuludest. Läbivaatamistaotluse kohaselt ja nagu kinnitavad muud allikad, on üks peamisi aniliinitootjaid kogu maailmas Hiina äriühing Wanhua Chemical (endine Yantai Wanhua) (33). 2019. aastal paigutas spetsialiseerunud veebiajakiri Wanhua Chemicali maailma suurimate keemiaettevõtjate hulgas 37. kohale (34). Äriühingu suurim aktsionär on Yantai Guofeng Investment Holdings Ltd (edaspidi „Yantai Guofeng“), mis on täielikult Yantai kohaliku omavalitsuse riiklikule varade järelevalve ja halduskomisjonile kuuluv äriühing (35). Äriühingu Wanhua Chemicali 2019. aasta aruandes on äriühing Yantai Guofeng märgitud Wanhua Chemicali peamise kontrolliva üksusena (36). Selle kohta leidis komisjon meediateadetest ka seda, et HKP-l on oluline roll äriühingu tegevuses ja otsustusprotsessides: „Wanhua parteikomitee asesekretär Zhou Zhe sõnas innukalt: „Wanhua viimase 40 aasta edu taga on laialdased kogemused. Need võib aga kokku võtta ühe lausega, see tähendab partei põhimõtete kindlat järgimist ja iga tema välja töötatud reformipoliitika otstarbekat kasutamist!“ Alates aktsiaseltsi juhatuse esimesest esimehest ja parteisekretärist Li Jiankuist kuni selle juhatuse esimehe ja parteisekretäri Ding Jianshengi ning selle praeguse juhatuse esimehe ja parteisekretäri Liao Zengtaini on Wanhua parteikomitee sekretär ja juhatuse esimees olnud alati üks ja sama isik. See tagab, et parteikomitee täidab juhtivat rolli ja hoiab äriühingut ettenähtud kursil, jälgides kogu tegevust ja tagades otsuste täitmise. Wanhua tagab, et igal tootmisüksusel on oma parteibüroo ja on arendanud need tugevaks kaitsekantsiks. Seega on kõik kommunistid kriitilistel aegadel alati juhtpositsioonil“ (37).

33

34

35

36

37

| (63) | Äriühingut Wanhua Chemical, kes on suur aniliinitootja HRVs ja kogu maailmas, võib seega pidada riigi kontrolli all olevaks. Äriühingu positsiooni tõttu tuleb teda pidada ka Hiina keemiaturu oluliseks osaliseks, kes sõlmib arvukaid kaubandussuheteid ülejäänud sektoriga, näiteks seoses sisendite hankimisega (38). Muid aniliini tarnijaid võib samuti pidada Hiina naftakeemiatööstuse aktiivseteks osalisteks. Selle sektori kohta leidis komisjon, et riikliku statistika kohaselt kuulus 2015. aastal Hiina keemiatööstuse riigi osalusega ettevõtetele 52 % keemiaettevõtjate koguvarast (39). Riigi osalusega ettevõtetel, eelkõige suurtel kesksetel ettevõtetel on tavapäraselt olnud Hiina naftakeemiatööstuses keskne roll, kuna neil on oligopoolne positsioon eelnevatel turgudel/lähteainete turgudel, lihtne juurdepääs valitsuse eraldatud ressurssidele (rahalised vahendid, laenud, maa jne) ning tugev mõju valitsuse otsustele. |
| --- | --- |

(63)

Äriühingut Wanhua Chemical, kes on suur aniliinitootja HRVs ja kogu maailmas, võib seega pidada riigi kontrolli all olevaks. Äriühingu positsiooni tõttu tuleb teda pidada ka Hiina keemiaturu oluliseks osaliseks, kes sõlmib arvukaid kaubandussuheteid ülejäänud sektoriga, näiteks seoses sisendite hankimisega (38). Muid aniliini tarnijaid võib samuti pidada Hiina naftakeemiatööstuse aktiivseteks osalisteks. Selle sektori kohta leidis komisjon, et riikliku statistika kohaselt kuulus 2015. aastal Hiina keemiatööstuse riigi osalusega ettevõtetele 52 % keemiaettevõtjate koguvarast (39). Riigi osalusega ettevõtetel, eelkõige suurtel kesksetel ettevõtetel on tavapäraselt olnud Hiina naftakeemiatööstuses keskne roll, kuna neil on oligopoolne positsioon eelnevatel turgudel/lähteainete turgudel, lihtne juurdepääs valitsuse eraldatud ressurssidele (rahalised vahendid, laenud, maa jne) ning tugev mõju valitsuse otsustele.

38

39

| (64) | Mis puudutab eespool öeldut, siis haldavad Hiina valitsus ja HKP struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju ettevõtete, eriti riigi osalusega või riigi kontrolli all olevate ettevõtete üle. Riik (ja paljudes aspektides ka HKP) mitte ainult ei sõnasta aktiivselt üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt, kuidas konkreetsed riigi osalusega või riigi kontrolli all olevad ettevõtted seda rakendavad, vaid kasutab ka oma õigust osaleda nende ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigi osalusega või riigi kontrolli all olevate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega nende ettevõtete juhtorganites ja nn parteirakukeste loomisega ettevõtete struktuurides (vt ka punkt 3.2.2.4) ning ka sektori struktuuri kujundamisega (40). Riigi osalusega või riigi kontrolli all olevatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus, mis tähendab mitmeid majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitset konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu asjaomastele sisenditele, sealhulgas rahastamisele (41). Asjaolusid, mis osutavad riigi kontrollile sulfaniilhappe väärtusahelas osalevate ettevõtete ja laiemalt keemiatööstuse üle, kirjeldatakse pikemalt allpool punktis 3.2.2.4. |
| --- | --- |

(64)

Mis puudutab eespool öeldut, siis haldavad Hiina valitsus ja HKP struktuure, mis tagavad nende jätkuva mõju ettevõtete, eriti riigi osalusega või riigi kontrolli all olevate ettevõtete üle. Riik (ja paljudes aspektides ka HKP) mitte ainult ei sõnasta aktiivselt üldist majanduspoliitikat ega kontrolli pidevalt, kuidas konkreetsed riigi osalusega või riigi kontrolli all olevad ettevõtted seda rakendavad, vaid kasutab ka oma õigust osaleda nende ettevõtete tegevuse üle otsustamises. Seda tehakse tavaliselt riigiasutuste ja riigi osalusega või riigi kontrolli all olevate ettevõtete töötajate vahelise rotatsiooni teel, partei liikmete osalemisega nende ettevõtete juhtorganites ja nn parteirakukeste loomisega ettevõtete struktuurides (vt ka punkt 3.2.2.4) ning ka sektori struktuuri kujundamisega (40). Riigi osalusega või riigi kontrolli all olevatel ettevõtetel on Hiina majanduses omakorda eristaatus, mis tähendab mitmeid majanduslikke eeliseid, eelkõige kaitset konkurentsi eest ja soodustingimustel juurdepääsu asjaomastele sisenditele, sealhulgas rahastamisele (41). Asjaolusid, mis osutavad riigi kontrollile sulfaniilhappe väärtusahelas osalevate ettevõtete ja laiemalt keemiatööstuse üle, kirjeldatakse pikemalt allpool punktis 3.2.2.4.

40

41

| (65) | Kuna Hiina keemiatööstuses, sealhulgas sulfaniilhappe väärtusahelas, on valitsuse sekkumine märkimisväärne ja riigi osalusega ettevõtete osakaal suur, ei saa isegi eraomandis olevad tootjad tegutseda turutingimustel. Hiina keemiatööstuses on nii riigi- kui ka eraettevõtjad, sealhulgas sulfaniilhappe tootjad ja selle tootmiseks vajalike sisendite tootjad, kas otseselt või kaudselt poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud allpool punktis 3.2.2.5. |
| --- | --- |

(65)

Kuna Hiina keemiatööstuses, sealhulgas sulfaniilhappe väärtusahelas, on valitsuse sekkumine märkimisväärne ja riigi osalusega ettevõtete osakaal suur, ei saa isegi eraomandis olevad tootjad tegutseda turutingimustel. Hiina keemiatööstuses on nii riigi- kui ka eraettevõtjad, sealhulgas sulfaniilhappe tootjad ja selle tootmiseks vajalike sisendite tootjad, kas otseselt või kaudselt poliitilise järelevalve ja juhtimise all, nagu on selgitatud allpool punktis 3.2.2.5.

3.2.2.4.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b teise taande kohased olulised moonutused: riik on esindatud ettevõtetes viisil, mis võimaldab tal mõjutada hindu või kulusid

| (66) | Lisaks majanduse kontrollimisele riigi osalusega ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatusega ettevõtetes. Kuigi Hiina õigusaktidega ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigi osalusega ettevõtete tippjuhte võib käsitada vastava omandiõigusena, (42) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (43) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates vähemalt 2016. aastast on HKP siiski rangemalt kinni pidanud oma poliitilisest ja põhimõttelisest õigusest kontrollida riigi osalusega ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtetele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (44). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomases äriühingus (45). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas sulfaniilhappe tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul. |
| --- | --- |

(66)

Lisaks majanduse kontrollimisele riigi osalusega ettevõtete kaudu ja muude vahenditega saab Hiina valitsus mõjutada hindu ja kulusid riigi esindatusega ettevõtetes. Kuigi Hiina õigusaktidega ette nähtud asjaomaste riigiasutuste õigust nimetada ametisse ja kutsuda tagasi riigi osalusega ettevõtete tippjuhte võib käsitada vastava omandiõigusena, (42) on nii riigi- kui ka eraettevõtetes tegutsevad HKP rakukesed veel üks oluline kanal, mille kaudu riik saab äriotsuseid mõjutada. HRV äriühinguõiguse kohaselt tuleb igas äriühingus luua HKP organisatsioon (millesse kuulub vähemalt kolm partei liiget, nagu on sätestatud HKP põhikirjas) (43) ning äriühing peab tagama selle tegevuseks vajalikud tingimused. Näib, et varem ei ole seda nõuet alati järgitud või selle täitmist rangelt tagatud. Alates vähemalt 2016. aastast on HKP siiski rangemalt kinni pidanud oma poliitilisest ja põhimõttelisest õigusest kontrollida riigi osalusega ettevõtete äriotsuseid. Samuti on teada antud, et HKP avaldab eraettevõtetele survet, nõudes „patriotismi“ esikohale seadmist ja parteidistsipliini järgimist (44). On teada, et 2017. aastal olid parteirakukesed olemas 70 %-l ligi 1,86 miljonist eraettevõttest, ning suurenes surve anda HKP organisatsioonidele viimane sõna äriotsuste tegemisel asjaomases äriühingus (45). Neid eeskirju kohaldatakse üldiselt Hiina majanduse kõigis sektorites, sealhulgas sulfaniilhappe tootjate ja nende sisendite tarnijate puhul.

42

43

44

45

| (67) | Näiteks vähemalt ühes äriühingus, nimelt Wanhua Chemicalis, kes, nagu juba öeldud, toodab suures koguses aniliini (sulfaniilhappe peamine sisendkoostisosa), kattub HKP struktuuride isikkoosseis äriühingu juhtorgani isikkoosseisuga. Komisjon leidis, et ettevõtte praegune juhatuse esimees Liao Zengtai töötab ühtlasi parteisekretäri ametikohal. Lisaks on üks Wanhua Chemicali direktoritest ning selle valdusettevõtja ja kontrolliva äriühingu Yantai Guofengi juhatuse esimees HKP liige ja tegutseb viimati nimetatud äriühingu parteibüroo sekretärina. Varem oli ta Yantai riiginõukogu riigile kuuluvate varade järelevalve- ja halduskomisjoni (SASAC) parteikomitee liige ning viimati nimetatud avalik-õigusliku asutuse statistilise hindamise osakonna juhataja (46). Veel üks näide, mis illustreerib HKP esindatust keemiatööstuse ettevõtete struktuuris, on see, et HRV ühe peamise sulfaniilhappe eksportija – äriühingu China Jiangsu International Economic and Technical Cooperation Group – kõik tippjuhtkonna liikmed on seotud parteiga (47). Ka äriühing ise annab aru äriühingusisesest parteiga seotud tegevusest: „18. jaanuari pärastlõunal vaatas China Jiangsu International Group Company parteikomitee läbi parteiorganisatsiooni sekretäri 2018. aasta tegevuse rohujuuretasandi parteitöö valdkonnas ning pidas parteitöö juurutamise teemalise 2019. aasta konverentsi“ (48). Veel üks varem nimetatud sulfaniilhappe suureksportijatest – Northeast Pharmaceutical Group Import and Export Trade Co., Ltd. – väidab, et üks tema tegevuspõhimõtteid on „kuulata president Xi sõnu ja järgneda parteile“ ning et üks ettevõtte väärtusi on see, et „äritegevus peab olema riigile kasulik“ (49). |
| --- | --- |

(67)

Näiteks vähemalt ühes äriühingus, nimelt Wanhua Chemicalis, kes, nagu juba öeldud, toodab suures koguses aniliini (sulfaniilhappe peamine sisendkoostisosa), kattub HKP struktuuride isikkoosseis äriühingu juhtorgani isikkoosseisuga. Komisjon leidis, et ettevõtte praegune juhatuse esimees Liao Zengtai töötab ühtlasi parteisekretäri ametikohal. Lisaks on üks Wanhua Chemicali direktoritest ning selle valdusettevõtja ja kontrolliva äriühingu Yantai Guofengi juhatuse esimees HKP liige ja tegutseb viimati nimetatud äriühingu parteibüroo sekretärina. Varem oli ta Yantai riiginõukogu riigile kuuluvate varade järelevalve- ja halduskomisjoni (SASAC) parteikomitee liige ning viimati nimetatud avalik-õigusliku asutuse statistilise hindamise osakonna juhataja (46). Veel üks näide, mis illustreerib HKP esindatust keemiatööstuse ettevõtete struktuuris, on see, et HRV ühe peamise sulfaniilhappe eksportija – äriühingu China Jiangsu International Economic and Technical Cooperation Group – kõik tippjuhtkonna liikmed on seotud parteiga (47). Ka äriühing ise annab aru äriühingusisesest parteiga seotud tegevusest: „18. jaanuari pärastlõunal vaatas China Jiangsu International Group Company parteikomitee läbi parteiorganisatsiooni sekretäri 2018. aasta tegevuse rohujuuretasandi parteitöö valdkonnas ning pidas parteitöö juurutamise teemalise 2019. aasta konverentsi“ (48). Veel üks varem nimetatud sulfaniilhappe suureksportijatest – Northeast Pharmaceutical Group Import and Export Trade Co., Ltd. – väidab, et üks tema tegevuspõhimõtteid on „kuulata president Xi sõnu ja järgneda parteile“ ning et üks ettevõtte väärtusi on see, et „äritegevus peab olema riigile kasulik“ (49).

46

47

48

49

| (68) | Riigi esindatus finantsturgudel (vt ka punkt 3.2.2.8 allpool) ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumine avaldavad turule täiendavat moonutavat mõju (50). Seega võimaldab riigi esindatus sulfaniilhappe sektori ning muude seotud sektorite (nagu finants- ja sisendisektori) ettevõtetes, sealhulgas riigi osalusega ettevõtetes Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid. |
| --- | --- |

(68)

Riigi esindatus finantsturgudel (vt ka punkt 3.2.2.8 allpool) ning tooraine ja sisendite tarnimisel ning neisse sekkumine avaldavad turule täiendavat moonutavat mõju (50). Seega võimaldab riigi esindatus sulfaniilhappe sektori ning muude seotud sektorite (nagu finants- ja sisendisektori) ettevõtetes, sealhulgas riigi osalusega ettevõtetes Hiina valitsusel mõjutada hindu ja kulusid.

50

3.2.2.5.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kolmanda taande kohased olulised moonutused: avalik poliitika või meetmed tagavad omamaiste tarnijate sooduskohtlemise või mõjutavad vabaturujõude muul viisil

| (69) | Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased plaanid on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Plaanides seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasandite ametiasutused jälgivad nende plaanide rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse HRV planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muidu poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (51). |
| --- | --- |

(69)

Hiina majanduse juhtimine põhineb suurel määral keerukal planeerimissüsteemil, millega määratakse kindlaks prioriteedid ja eesmärgid, millele keskvalitsus ja kohalikud omavalitsused peavad keskenduma. Asjaomased plaanid on kehtestatud kõikidel valitsemistasanditel ja need hõlmavad peaaegu kõiki majandussektoreid. Plaanides seatud eesmärgid on siduvad ja kõikide haldustasandite ametiasutused jälgivad nende plaanide rakendamist asjaomasel madalamal valitsemistasandil. Üldiselt suunatakse HRV planeerimissüsteemi tulemusena ressursid valitsuse poolt strateegiliseks või muidu poliitiliselt tähtsaks kuulutatud sektoritesse, mitte ei eraldata neid kooskõlas turujõududega (51).

51

| (70) | HRV valitsus peab keemiatööstust, kuhu kuuluvad sulfaniilhappe tootjad ja nende sisenditarnijad, tähtsaks sektoriks. Seda kinnitatakse arvukates plaanides, direktiivides ja muudes keemiatööstusega seotud riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil välja antud dokumentides (52). |
| --- | --- |

(70)

HRV valitsus peab keemiatööstust, kuhu kuuluvad sulfaniilhappe tootjad ja nende sisenditarnijad, tähtsaks sektoriks. Seda kinnitatakse arvukates plaanides, direktiivides ja muudes keemiatööstusega seotud riigi, piirkondlikul ja kohalikul tasandil välja antud dokumentides (52).

52

| (71) | Mis puutub konkreetselt olefiinidesse – keemiatoodete rühm, kuhu kuulub benseen (aniliini kui sulfaniilhappe peamise sisendi tootmise tooraine) –, siis on viimase tootmisele pööratud erilist tähelepanu 13. viisaastakuplaanis (53). Olefiinide suhtes kohaldatakse ka naftakeemia- ja keemiatööstuse 13. viisaastakuplaani (2016–2020), millega riik kehtestab konkreetsete keemiatööstuse allsektorite arengusuunad, sealhulgas tarne- ja väärtusahela juhtimise, ning selliste industrialiseerimiseesmärkide seadmise, millel kõigil võib olla otsene mõju nende allsektorite turujõule. Olefiinide puhul annab riik järgmise korralduse: „Kiirendada peamiste naftakeemiaprojektide ehitustööde elluviimist. [...] Valmistuda nii rahvusvaheliste kui ka omamaiste ressursside kasutamiseks, arendada asjakohaselt olefiinide tootmist metanoolist, propaani dehüdrogeenimist propüleeniks, suurendada muude kui naftapõhiste toodete osakaalu etüleeni ja propüleeni tootmismahus, parandada tarnekindlust“ (54) ning teatab, et ta „edendab korrapäraselt seitsme suure naftakeemiatööstuse baasi loomist ja suurprojektide ehitustööde elluviimist, suurendab olefiinide, aromaatsete ühendite ja muude põhitoodete kättesaadavuse tagamise suutlikkust ning parandab nende rafineerimise integreerimist“ (55). |
| --- | --- |

(71)

Mis puutub konkreetselt olefiinidesse – keemiatoodete rühm, kuhu kuulub benseen (aniliini kui sulfaniilhappe peamise sisendi tootmise tooraine) –, siis on viimase tootmisele pööratud erilist tähelepanu 13. viisaastakuplaanis (53). Olefiinide suhtes kohaldatakse ka naftakeemia- ja keemiatööstuse 13. viisaastakuplaani (2016–2020), millega riik kehtestab konkreetsete keemiatööstuse allsektorite arengusuunad, sealhulgas tarne- ja väärtusahela juhtimise, ning selliste industrialiseerimiseesmärkide seadmise, millel kõigil võib olla otsene mõju nende allsektorite turujõule. Olefiinide puhul annab riik järgmise korralduse: „Kiirendada peamiste naftakeemiaprojektide ehitustööde elluviimist. [...] Valmistuda nii rahvusvaheliste kui ka omamaiste ressursside kasutamiseks, arendada asjakohaselt olefiinide tootmist metanoolist, propaani dehüdrogeenimist propüleeniks, suurendada muude kui naftapõhiste toodete osakaalu etüleeni ja propüleeni tootmismahus, parandada tarnekindlust“ (54) ning teatab, et ta „edendab korrapäraselt seitsme suure naftakeemiatööstuse baasi loomist ja suurprojektide ehitustööde elluviimist, suurendab olefiinide, aromaatsete ühendite ja muude põhitoodete kättesaadavuse tagamise suutlikkust ning parandab nende rafineerimise integreerimist“ (55).

53

54

55

| (72) | Muudes Hiina kõrge tasandi poliitikadokumentides, nagu riiginõukogu suunised naftakeemiatööstuse struktuuri kohandamise, ümberkujundamise ja kasumlikkuse kasvu kohta, seati üheks peamiseks eesmärgiks ka hallata olefiinide tarnemudeleid: „Tootmisvõimsuse struktuuri optimeeritakse järk-järgult. [...] Olefiinide, aromaatsete süsivesinike ja muude põhitoorainete tarnete tagamise suutlikkust suurendatakse märkimisväärselt“ (56) |
| --- | --- |

(72)

Muudes Hiina kõrge tasandi poliitikadokumentides, nagu riiginõukogu suunised naftakeemiatööstuse struktuuri kohandamise, ümberkujundamise ja kasumlikkuse kasvu kohta, seati üheks peamiseks eesmärgiks ka hallata olefiinide tarnemudeleid: „Tootmisvõimsuse struktuuri optimeeritakse järk-järgult. [...] Olefiinide, aromaatsete süsivesinike ja muude põhitoorainete tarnete tagamise suutlikkust suurendatakse märkimisväärselt“ (56)

56

| (73) | Üleriigiliste plaanide ja suuniste sätteid on käsitletud provintside planeerimisdokumentides, näiteks Jiangsu provintsi keemiatööstuse arendamise 13. viisaastakuplaanis (2016–2020), milles antakse eelkõige korraldusi selle kohta, milliseid meetmeid peaks iga piirkond võtma seoses tööstusbaasi ja selle tootmisvõimsuse ning tarneallikatega, eelkõige seoses olefiinidega: „Nanjingi naftakeemiabaas tagab rafineeritud toodete, olefiinide ja aromaatsete süsivesinike integreerimise ja arendamise [ning] tootmisahela järgmise etapi toodete suure väärtusega arendamise“ (57). Olefiine käsitletakse ka Hebei provintsi naftakeemiatööstuse 13. plaanis, mille kohaselt on ametiasutuste eesmärk juhtida konkreetsete tööstussegmentide struktuurilise arengu mudeleid koos võimsuse reguleerimisega ning tehes selleks eelkõige kohustuseks „kiirendada kivisöest etüleenglükooli tootmise arendamist, arendada järk-järgult välja kivisöest (metanoolist) olefiinide tootmine, suurendada muude kui naftapõhiste olefiinide toodangut, ehitada kivisöest aromaatsete süsivesinike tootmise rajatised rannikupiirkondades sobivatesse kohtadesse, suurendada tööstuse kontsentratsiooni ja tootmist [...]“ (58). |
| --- | --- |

(73)

Üleriigiliste plaanide ja suuniste sätteid on käsitletud provintside planeerimisdokumentides, näiteks Jiangsu provintsi keemiatööstuse arendamise 13. viisaastakuplaanis (2016–2020), milles antakse eelkõige korraldusi selle kohta, milliseid meetmeid peaks iga piirkond võtma seoses tööstusbaasi ja selle tootmisvõimsuse ning tarneallikatega, eelkõige seoses olefiinidega: „Nanjingi naftakeemiabaas tagab rafineeritud toodete, olefiinide ja aromaatsete süsivesinike integreerimise ja arendamise [ning] tootmisahela järgmise etapi toodete suure väärtusega arendamise“ (57). Olefiine käsitletakse ka Hebei provintsi naftakeemiatööstuse 13. plaanis, mille kohaselt on ametiasutuste eesmärk juhtida konkreetsete tööstussegmentide struktuurilise arengu mudeleid koos võimsuse reguleerimisega ning tehes selleks eelkõige kohustuseks „kiirendada kivisöest etüleenglükooli tootmise arendamist, arendada järk-järgult välja kivisöest (metanoolist) olefiinide tootmine, suurendada muude kui naftapõhiste olefiinide toodangut, ehitada kivisöest aromaatsete süsivesinike tootmise rajatised rannikupiirkondades sobivatesse kohtadesse, suurendada tööstuse kontsentratsiooni ja tootmist [...]“ (58).

57

58

| (74) | Komisjon leidis ka, et Hebei provintsi naftakeemiatööstuse 13. plaani raames kohaldati selles provintsis riiklikku poliitikat veel ühe sulfaniilhappe tootmisel kasutatava tooraine – väävelhappe – suhtes seoses uue tootmisvõimsuse reguleerimisega: „[Hebei provints] [...] järgib rangelt sektorisse sisenemise tingimusi: kontrollib kõiki uue tootmisvõimsuse projekte, mis on seotud koksi, kaustilise leelise, naatriumkarbonaadi, väävelhappe, kaltsiumkarbiin-PVC, metanooli, värvainetega jne“ (59). |
| --- | --- |

(74)

Komisjon leidis ka, et Hebei provintsi naftakeemiatööstuse 13. plaani raames kohaldati selles provintsis riiklikku poliitikat veel ühe sulfaniilhappe tootmisel kasutatava tooraine – väävelhappe – suhtes seoses uue tootmisvõimsuse reguleerimisega: „[Hebei provints] [...] järgib rangelt sektorisse sisenemise tingimusi: kontrollib kõiki uue tootmisvõimsuse projekte, mis on seotud koksi, kaustilise leelise, naatriumkarbonaadi, väävelhappe, kaltsiumkarbiin-PVC, metanooli, värvainetega jne“ (59).

59

| (75) | Hiina valitsus juhib keemiatööstuse arengut kooskõlas suure hulga vahenditega, näiteks eelkõige aniliini (sulfaniilhappe tootmisel kasutatav peamine tooraine) tootjatele riiklikke toetusi andes. Juhtiva aniliinitootja Wanhua Chemicalsi aastaaruanded kinnitavad, et äriühing sai järgmises summas riiklikke toetusi: 2019. aastal 907 miljonit jüaani, (60) 2018. aastal 1 miljard jüaani, 2017. aastal 1,3 miljardit jüaani (61). |
| --- | --- |

(75)

Hiina valitsus juhib keemiatööstuse arengut kooskõlas suure hulga vahenditega, näiteks eelkõige aniliini (sulfaniilhappe tootmisel kasutatav peamine tooraine) tootjatele riiklikke toetusi andes. Juhtiva aniliinitootja Wanhua Chemicalsi aastaaruanded kinnitavad, et äriühing sai järgmises summas riiklikke toetusi: 2019. aastal 907 miljonit jüaani, (60) 2018. aastal 1 miljard jüaani, 2017. aastal 1,3 miljardit jüaani (61).

60

61

| (76) | Lisaks leidis komisjon, et Wanhua Chemicalsile kui riigi kontrolli all olevale äriühingule on hiljuti tehtud ülesandeks rakendada riikliku ulatusega projekti, mis osutab äriühingu jaoks kasulikele lähedastele suhetele riigiga: „2019. aasta oktoobris andis Hiina riiklik standardiamet ametliku vastuse, millega kiitis Yantai Wanhua Chemical Group Co., Ltd. heaks kui ettevõtja, kes vastutab riikliku tehniliste standardite uuenduste baasi (uued keemilised materjalid) ettevalmistamise ja loomise eest“ (62). |
| --- | --- |

(76)

Lisaks leidis komisjon, et Wanhua Chemicalsile kui riigi kontrolli all olevale äriühingule on hiljuti tehtud ülesandeks rakendada riikliku ulatusega projekti, mis osutab äriühingu jaoks kasulikele lähedastele suhetele riigiga: „2019. aasta oktoobris andis Hiina riiklik standardiamet ametliku vastuse, millega kiitis Yantai Wanhua Chemical Group Co., Ltd. heaks kui ettevõtja, kes vastutab riikliku tehniliste standardite uuenduste baasi (uued keemilised materjalid) ettevalmistamise ja loomise eest“ (62).

62

| (77) | Mis puudutab aniliini tootmiseks kasutatavat keemilist sisendit benseeni, leidis komisjon lisaks, et HRV kohaldab 40 % suurust ekspordimaksu (63). Ta ei kohalda eksporditollimaksu siiski benseeni tootmisahela järgmise etapi toodete, sealhulgas sulfaniilhappe suhtes. |
| --- | --- |

(77)

Mis puudutab aniliini tootmiseks kasutatavat keemilist sisendit benseeni, leidis komisjon lisaks, et HRV kohaldab 40 % suurust ekspordimaksu (63). Ta ei kohalda eksporditollimaksu siiski benseeni tootmisahela järgmise etapi toodete, sealhulgas sulfaniilhappe suhtes.

63

| (78) | Neil ja teistelgi viisidel sekkub valitsus sulfaniilhappe tootmiseks kasutatavate toorainete sektori tegevusse, nii et valitsus juhib ja kontrollib peaaegu kõiki keemiatööstuse arendamise ja toimimise aspekte. |
| --- | --- |

(78)

Neil ja teistelgi viisidel sekkub valitsus sulfaniilhappe tootmiseks kasutatavate toorainete sektori tegevusse, nii et valitsus juhib ja kontrollib peaaegu kõiki keemiatööstuse arendamise ja toimimise aspekte.

| (79) | Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, et sundida ettevõtjaid täitma avaliku poliitika eesmärki toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas aniliini kui uurimisaluse toote tootmisel kasutatava peamise tooraine tootmist. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist. |
| --- | --- |

(79)

Kokkuvõttes on Hiina valitsus kehtestanud meetmed, et sundida ettevõtjaid täitma avaliku poliitika eesmärki toetada soodustatud tootmisharusid, sealhulgas aniliini kui uurimisaluse toote tootmisel kasutatava peamise tooraine tootmist. Sellised meetmed takistavad turujõudude vaba toimimist.

3.2.2.6.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b neljanda taande kohased olulised moonutused: pankroti-, äriühingu- või asjaõigus puudub, seda kohaldatakse diskrimineerivalt või selle täitmise tagamine on ebapiisav

| (80) | Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste ja huvide kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb vormiliselt samasugustel põhimõtetel kui muude riikide kui HRV asjaomastes seadustes sätestatud põhimõtted, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetlustes endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (64). |
| --- | --- |

(80)

Toimikus sisalduva teabe kohaselt ei ole Hiina pankrotisüsteem piisav, et saavutada selle peamisi eesmärke, nagu nõuete õiglane rahuldamine ja võlgade õiglane tasumine ning võlausaldajate ja võlgnike seaduslike õiguste ja huvide kaitsmine. See näib olevat tingitud asjaolust, et kuigi Hiina pankrotiõigus põhineb vormiliselt samasugustel põhimõtetel kui muude riikide kui HRV asjaomastes seadustes sätestatud põhimõtted, iseloomustab Hiina süsteemi see, et seaduse täitmine jäetakse süstemaatiliselt tagamata. Pankrottide arv on riigi majanduse suurusega võrreldes väga väike, muu hulgas seetõttu, et maksejõuetusmenetlustel on palju puudusi, mis tegelikult ei soodusta pankrotiavalduste esitamist. Lisaks on riigil maksejõuetusmenetlustes endiselt tugev ja aktiivne roll, mis sageli mõjutab otseselt menetluse tulemust (64).

64

| (81) | Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed maaomandi ja maakasutusõiguste valdkonnas (65). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme siiski sageli ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (66). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, sh rakendavad majandusplaane (67). |
| --- | --- |

(81)

Peale selle on HRV omandiõigussüsteemi puudused eriti ilmsed maaomandi ja maakasutusõiguste valdkonnas (65). Kogu maa kuulub Hiina riigile (ühisomandis olev maapiirkondade maa ja riigi omandis olev linnamaa). Maa eraldamine oleneb ainuüksi riigist. Kehtestatud on õigusnormid, mille eesmärk on maakasutusõiguste andmine läbipaistvalt ja turuhindadega, näiteks pakkumismenetlusi korraldades. Neid õigusnorme siiski sageli ei järgita ning teatavad ostjad saavad maa tasuta või turuhindadest madalama hinnaga (66). Lisaks järgivad ametiasutused maa eraldamisel sageli konkreetseid poliitilisi eesmärke, sh rakendavad majandusplaane (67).

65

66

67

| (82) | Nii nagu teiste Hiina majandussektorite suhtes kohaldatakse ka sulfaniilhappe tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankrotiõiguse, äriühinguõiguse ja asjaõiguse eeskirju. Selle tulemusel mõjutavad ka neid ettevõtjaid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmise tagamisest. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need järeldused kahtluse alla seaks. Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi. Olemasolevate tõendite põhjal näivad need kaalutlused täielikult kehtivat ka keemiatööstuses, sealhulgas sulfaniilhappe sektoris ja sulfaniilhappe tootmiseks kasutatavat toorainet tootvates sektorites. |
| --- | --- |

(82)

Nii nagu teiste Hiina majandussektorite suhtes kohaldatakse ka sulfaniilhappe tootjate suhtes tavapäraseid Hiina pankrotiõiguse, äriühinguõiguse ja asjaõiguse eeskirju. Selle tulemusel mõjutavad ka neid ettevõtjaid ülevalt alla suunatud moonutused, mis tulenevad pankrotiõiguse ja asjaõiguse diskrimineerivast kohaldamisest või asjaomaste õigusnormide ebapiisavast täitmise tagamisest. Käesoleva uurimise käigus ei ilmnenud midagi, mis need järeldused kahtluse alla seaks. Seepärast tegi komisjon esialgse järelduse, et Hiina pankroti- ja asjaõigusnormid ei toimi nõuetekohaselt ning põhjustavad seetõttu HRVs maksejõuetute äriühingute tegevuses hoidmise ning maakasutusõiguste andmise kaudu moonutusi. Olemasolevate tõendite põhjal näivad need kaalutlused täielikult kehtivat ka keemiatööstuses, sealhulgas sulfaniilhappe sektoris ja sulfaniilhappe tootmiseks kasutatavat toorainet tootvates sektorites.

| (83) | Eelöeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et keemiatööstuses, sealhulgas uurimisaluse toote puhul, kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või nende täitmise tagamine oli ebapiisav. |
| --- | --- |

(83)

Eelöeldut arvesse võttes järeldas komisjon, et keemiatööstuses, sealhulgas uurimisaluse toote puhul, kohaldati pankroti- ja asjaõigusseadusi diskrimineerivalt või nende täitmise tagamine oli ebapiisav.

3.2.2.7.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b viienda taande kohased olulised moonutused: moonutatakse palgakulusid

| (84) | Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRVs täielikult välja arendada, sest töötajatel ja tööandjatel ei ole õigust kollektiivselt organiseeruda. HRV ei ole ratifitseerinud mitut olulist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (68). Siseriikliku õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Ent see organisatsioon ei ole riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (69). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötajad, kes ei ole end kohalikuks elanikuks registreerinud, leiavad end ebasoodsast tööolukorrast ning nende sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (70). Need asjaolud põhjustavad HRVs palgakulude moonutusi. |
| --- | --- |

(84)

Turupõhiste palkade süsteemi ei saa HRVs täielikult välja arendada, sest töötajatel ja tööandjatel ei ole õigust kollektiivselt organiseeruda. HRV ei ole ratifitseerinud mitut olulist Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsiooni, eelkõige neid, mis käsitlevad ühinemisvabadust ja kollektiivläbirääkimisi (68). Siseriikliku õiguse kohaselt tegutseb riigis ainult üks ametiühing. Ent see organisatsioon ei ole riigivõimust sõltumatu ning tegeleb kollektiivläbirääkimiste pidamise ja töötajate õiguste kaitsega väga vähe (69). Peale selle piirab Hiina töötajate liikuvust leibkondade registreerimise süsteem, mille kohaselt on sotsiaalkindlustushüvitised ja muud toetused täismahus kättesaadavad ainult asjaomase halduspiirkonna elanikele. See tähendab tavaliselt, et töötajad, kes ei ole end kohalikuks elanikuks registreerinud, leiavad end ebasoodsast tööolukorrast ning nende sissetulek on väiksem kui registreeritud elukohaga töötajatel (70). Need asjaolud põhjustavad HRVs palgakulude moonutusi.

68

69

70

| (85) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et keemiatööstuse, sealhulgas sulfaniilhappe tootjate suhtes ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused sulfaniilhappe sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle tootmiseks põhitooraine valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi). |
| --- | --- |

(85)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et keemiatööstuse, sealhulgas sulfaniilhappe tootjate suhtes ei kohaldata eespool kirjeldatud Hiina tööõigussüsteemi. Seega mõjutavad palgakulude moonutused sulfaniilhappe sektorit nii otseselt (uurimisaluse toote või selle tootmiseks põhitooraine valmistamisel) kui ka kaudselt (seoses juurdepääsuga kapitalile või sisenditele, mida tarnivad äriühingud, kelle suhtes kohaldatakse HRVs sama tööhõivesüsteemi).

3.2.2.8.   Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b kuuenda taande kohased olulised moonutused: rahastamisele saab juurdepääsu asutuste kaudu, kes viivad ellu avaliku poliitika eesmärke või kes muul viisil ei tegutse riigist sõltumatult

| (86) | HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud. |
| --- | --- |

(86)

HRV ettevõtjate juurdepääsu kapitalile moonutavad mitmesugused asjaolud.

| (87) | Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade (71) tugev positsioon ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik otstarbekus. Samamoodi kui riigi osalusega mittefinantsettevõtted ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandisuhte, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigi osalusega finantsasutuste tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP) (72) ning nii nagu riigi osalusega mittefinantsettevõtted, viivad ka pangad regulaarselt ellu valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (73). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata sektoritesse, mida valitsus soodustab või peab muidu tähtsaks (74). |
| --- | --- |

(87)

Esiteks iseloomustab Hiina finantssüsteemi riigile kuuluvate pankade (71) tugev positsioon ning need pangad lähtuvad rahastamisvõimalusi pakkudes muudest kriteeriumidest kui projekti majanduslik otstarbekus. Samamoodi kui riigi osalusega mittefinantsettevõtted ei ole pangad riigiga seotud mitte ainult omandisuhte, vaid ka isiklike suhete kaudu (suurte riigi osalusega finantsasutuste tippjuhid nimetab lõplikult ametisse HKP) (72) ning nii nagu riigi osalusega mittefinantsettevõtted, viivad ka pangad regulaarselt ellu valitsuse kindlaks määratud riiklikku poliitikat. Seda tehes täidavad pangad sõnaselgelt sätestatud juriidilist kohustust lähtuda oma tegevuses riigi majandusliku ja sotsiaalse arengu vajadustest ning järgida riigi tööstuspoliitikat (73). Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata sektoritesse, mida valitsus soodustab või peab muidu tähtsaks (74).

71

72

73

74

| (88) | Kuigi tunnistatakse, et eri õigussätete kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll. |
| --- | --- |

(88)

Kuigi tunnistatakse, et eri õigussätete kohaselt tuleb järgida pankade tavapärast käitumisviisi ja täita usaldatavusnõudeid, näiteks uurida laenaja krediidivõimelisust, viitavad kaalukad tõendid, sealhulgas kaubanduse kaitsemeetmete uurimiste järeldused sellele, et neil sätetel on eri õigusaktide kohaldamisel vaid teisejärguline roll.

| (89) | Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (75). |
| --- | --- |

(89)

Lisaks on võlakirja- ja krediidireitingud mitmesugustel põhjustel sageli moonutatud, sealhulgas seetõttu, et riskihindamist mõjutab ettevõtte strateegiline tähtsus Hiina valitsuse jaoks ning valitsuse kaudse tagatise tugevus. Hinnangute kohaselt võib kindlalt oletada, et Hiina krediidireitingud vastavad süstemaatiliselt madalamatele rahvusvahelistele reitingutele (75).

75

| (90) | Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata sektoritesse, mida valitsus soodustab või peab muidu tähtsaks (76). Seetõttu antakse laene pigem riigi osalusega ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtetele ja võtmetähtsusega tööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed. |
| --- | --- |

(90)

Sellele lisanduvad täiendavad kehtivad eeskirjad, mille kohaselt tuleb rahalised vahendid suunata sektoritesse, mida valitsus soodustab või peab muidu tähtsaks (76). Seetõttu antakse laene pigem riigi osalusega ettevõtetele, suurtele heade sidemetega eraettevõtetele ja võtmetähtsusega tööstussektorites tegutsevatele ettevõtetele, mis tähendab, et kapitali kättesaadavus ja maksumus ei ole kõikide turuosaliste jaoks võrdsed.

76

| (91) | Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väikesed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele. |
| --- | --- |

(91)

Teiseks on laenukasutuse kulutused hoitud kunstlikult väikesed, et soodustada investeeringute kasvu. Seetõttu kasutatakse liiga palju kapitaliinvesteeringuid ja investeeringutasuvus on järjest väiksem. Seda kinnitab hiljutine ettevõtete finantsvõimenduse suurenemine riigisektoris, olenemata kasumlikkuse järsust vähenemisest, mis viitab sellele, et pangandussüsteemis kasutatav mehhanism ei vasta tavapärastele kommertstingimustele.

| (92) | Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Viiteintressimääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt suurenenud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist. |
| --- | --- |

(92)

Kolmandaks, kuigi 2015. aasta oktoobris saavutati nominaalse intressimäära liberaliseerimine, ei ole hinnasignaalid tingitud siiski vabaturujõudude toimimisest, vaid neid mõjutavad valitsuse põhjustatud moonutused. Viiteintressimääraga või sellest madalama määraga antud laenud moodustavad endiselt 45 % kõikidest laenudest ning suurenenud on sihtotstarbeliste laenude kasutamine, sest hoolimata majandustingimuste halvenemisest on nende osakaal alates 2015. aastast märkimisväärselt suurenenud. Kunstlikult madalate intressimäärade tõttu kehtestatakse omahinnast madalamad hinnad ning see põhjustab kapitali ülemäärast kasutamist.

| (93) | Laenude mahu üldine suurenemine HRVs viitab kapitali eraldamise tõhususe vähenemisele, kusjuures ei ole märke laenutingimuste karmistamisest, mida võiks eeldada turul, kus moonutusi ei esine. Selle tulemusena on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti suurenenud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgu üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata. |
| --- | --- |

(93)

Laenude mahu üldine suurenemine HRVs viitab kapitali eraldamise tõhususe vähenemisele, kusjuures ei ole märke laenutingimuste karmistamisest, mida võiks eeldada turul, kus moonutusi ei esine. Selle tulemusena on viivislaenude maht viimastel aastatel kiiresti suurenenud. Suureneva võlariskiga silmitsi seisev Hiina valitsus on otsustanud makseviivitusi vältida. Seetõttu lahendatakse halbade laenude probleem krediidipikenduse abil, luues nn zombiettevõtteid, või võlgu üle kandes (nt ühinemistega ja võlgade vahetamisega omakapitali vastu) ilma üldist võlaprobleemi lahendamata või selle põhjusi kõrvaldamata.

| (94) | Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks võetud meetmetest mõjutavad HRV ärilaenude süsteemi märkimisväärsed moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel. |
| --- | --- |

(94)

Hoolimata hiljutistest turu liberaliseerimiseks võetud meetmetest mõjutavad HRV ärilaenude süsteemi märkimisväärsed moonutused, mille põhjus on riigi pidev ulatuslik sekkumine kapitaliturgudel.

| (95) | Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et sulfaniilhappe sektoris ei esine eespool kirjeldatud valitsusepoolset sekkumist finantssüsteemi. Komisjon on ka kindlaks teinud, et üks juhtiv aniliini (sulfaniilhappe tootmisel kasutatav peamine tooraine) tootja sai riigilt toetusi (vt põhjendus 75). Seetõttu mõjutab valitsuse oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel. |
| --- | --- |

(95)

Ühtegi tõendit ei esitatud selle kohta, et sulfaniilhappe sektoris ei esine eespool kirjeldatud valitsusepoolset sekkumist finantssüsteemi. Komisjon on ka kindlaks teinud, et üks juhtiv aniliini (sulfaniilhappe tootmisel kasutatav peamine tooraine) tootja sai riigilt toetusi (vt põhjendus 75). Seetõttu mõjutab valitsuse oluline sekkumine finantssüsteemi tugevalt turutingimusi kõikidel tasanditel.

3.2.2.9.   Kirjeldatud moonutuste süsteemsus

| (96) | Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.2.2.1–3.2.2.5 ja aruande A osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.2.2.6–3.2.2.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul. |
| --- | --- |

(96)

Komisjon märkis, et aruandes kirjeldatud moonutused on Hiina majandusele iseloomulikud. Olemasolevad tõendid näitavad, et punktides 3.2.2.1–3.2.2.5 ja aruande A osas kirjeldatud Hiina süsteemi asjaolud ning tunnusjooned esinevad kogu riigis ja kõikides majandussektorites. Sama kehtib ka eespool punktides 3.2.2.6–3.2.2.8 ja aruande B osas kirjeldatud tootmistegurite puhul.

| (97) | Komisjon tuletab meelde, et sulfaniilhappe tootmiseks on vaja suurt hulka sisendeid. Siinjuures on HRV aniliini kui selle tootmisprotsessi peamise tooraine üks suurimaid tootjaid (vt põhjendus 62). Kui sulfaniilhappe tootjad ostavad või hangivad neid sisendeid HRVs, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitali paigutamise moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites. |
| --- | --- |

(97)

Komisjon tuletab meelde, et sulfaniilhappe tootmiseks on vaja suurt hulka sisendeid. Siinjuures on HRV aniliini kui selle tootmisprotsessi peamise tooraine üks suurimaid tootjaid (vt põhjendus 62). Kui sulfaniilhappe tootjad ostavad või hangivad neid sisendeid HRVs, mõjutavad nende makstavaid (ja kuludena kajastatavaid) hindu selgelt samad eespool nimetatud süsteemsed moonutused. Näiteks kasutavad sisendite tarnijad tööjõudu, mida mõjutavad moonutused. Nad võivad laenata raha, mida mõjutavad finantssektori/kapitali paigutamise moonutused. Lisaks kohaldatakse nende suhtes planeerimissüsteemi, mis kehtib kõikidel valitsemistasanditel ja kõikides sektorites.

| (98) | Seetõttu ei ole mitte üksnes sulfaniilhappe omamaiste müügihindade kasutamine asjakohane alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid kõigi sisendite (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud ei ole samuti usaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Valitsuse sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne puhul. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist. |
| --- | --- |

(98)

Seetõttu ei ole mitte üksnes sulfaniilhappe omamaiste müügihindade kasutamine asjakohane alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a tähenduses, vaid kõigi sisendite (sealhulgas toorained, energia, maa, rahastamine, tööjõud jms) kulud ei ole samuti usaldusväärsed, sest nende hinnakujundust mõjutab valitsuse oluline sekkumine, nagu on kirjeldatud aruande A ja B osas. Valitsuse sekkumine, mida on kirjeldatud seoses kapitali paigutamise, maa, tööjõu, energia ja toorainetega, toimub kõikjal HRVs. See tähendab näiteks, et sisendit, mis on toodetud HRVs eri tootmistegureid kombineerides, mõjutavad olulised moonutused. Sama kehtib ka sisendite sisendi jne puhul. Hiina valitsus ega eksportivad tootjad ei ole käesoleva uurimise käigus esitanud ühtegi tõendit ega väidet, mis tõendaks vastupidist.

3.2.2.10.   Järeldus

| (99) | Punktides 3.2.2.2–3.2.2.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide olemasolevate tõendite hindamist HRV sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka keemiatööstusesse (sealhulgas seoses uurimisaluse tootega), näitab, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid. |
| --- | --- |

(99)

Punktides 3.2.2.2–3.2.2.9 esitatud analüüs, mis hõlmab kõikide olemasolevate tõendite hindamist HRV sekkumise kohta nii oma majandusse üldiselt kui ka keemiatööstusesse (sealhulgas seoses uurimisaluse tootega), näitab, et uurimisaluse toote hinnad ja kulud, sealhulgas tooraine-, energia- ja tööjõukulud, ei ole kujunenud vabaturujõudude mõjul, kuna neid mõjutab valitsuse oluline sekkumine alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses, nagu näitab ühe või mitme selles punktis loetletud asjakohase asjaolu tegelik või võimalik mõju. Seda arvesse võttes ja kuna Hiina valitsus ei teinud koostööd, järeldas komisjon, et käesoleval juhul ei ole sobiv kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks omamaiseid hindu ja kulusid.

| (100) | Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmis- ja müügikulude alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva allika vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis. |
| --- | --- |

(100)

Seetõttu määras komisjon normaalväärtuse kindlaks ainult tootmis- ja müügikulude alusel, mis vastavad moonutamata hindadele või võrdlusalustele, st käesoleval juhul sobiva allika vastavate tootmis- ja müügikulude alusel kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a, nagu on selgitatud järgmises punktis.

3.2.3.   Sobiv allikas

Sobiv allikas

3.2.3.1.   Üldised märkused

| (101) | Allika valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:






  — | HRVga sarnane majanduse arengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (77) |
| --- | --- | --- |

(101)

Allika valimisel lähtuti kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõikega 6a järgmistest kriteeriumidest:

—

HRVga sarnane majanduse arengu tase. Selleks kasutas komisjon riike, mille kogurahvatulu sarnaneb HRV omaga, tuginedes Maailmapanga andmebaasile; (77)

77

| — | uurimisaluse toote tootmine selles riigis; |
| --- | --- |

—

uurimisaluse toote tootmine selles riigis;

| — | asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis. |
| --- | --- |

—

asjaomaste avalike andmete kättesaadavus selles riigis.

| (102) | Nagu on selgitatud põhjendustes 30–31, avaldas komisjon kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta: esimene, 7. mai teade tootmistegurite kohta ja teine, 25. septembri teade tootmistegurite kohta. Teadetes kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid. Nende teadetega teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest valida sobivaks allikaks India allpool põhjendustes 103, 104 ja 105 nimetatud põhjustel. Komisjon ei saanud selle kohta ühtki märkust. |
| --- | --- |

(102)

Nagu on selgitatud põhjendustes 30–31, avaldas komisjon kaks toimikusse lisatud teadet normaalväärtuse kindlaksmääramiseks kasutatud allikate kohta: esimene, 7. mai teade tootmistegurite kohta ja teine, 25. septembri teade tootmistegurite kohta. Teadetes kirjeldati asjakohaste kriteeriumide aluseks olevaid fakte ja tõendeid. Nende teadetega teavitas komisjon huvitatud isikuid oma kavatsusest valida sobivaks allikaks India allpool põhjendustes 103, 104 ja 105 nimetatud põhjustel. Komisjon ei saanud selle kohta ühtki märkust.

3.2.3.2.   HRVga sarnane majanduse arengu tase ja uurimisaluse toote tootmine

| (103) | Tootmistegureid käsitlevas 7. mai teates selgitas komisjon, et uurimisalust toodet näib olevat toodetud üksnes Indias ja Ameerika Ühendriikides (edaspidi „USA“), (78) millest kumbki ei ole eespool põhjenduses 101 nimetatud kriteeriumide kohaselt HRVga sarnase majanduse arengu tasemega riik. |
| --- | --- |

(103)

Tootmistegureid käsitlevas 7. mai teates selgitas komisjon, et uurimisalust toodet näib olevat toodetud üksnes Indias ja Ameerika Ühendriikides (edaspidi „USA“), (78) millest kumbki ei ole eespool põhjenduses 101 nimetatud kriteeriumide kohaselt HRVga sarnase majanduse arengu tasemega riik.

78

| (104) | Kuna komisjon ei leidnud ühtegi HRVga võrreldava majanduse arengu tasemega riiki, kus toodetakse uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse ja/või sektorisse kuuluvat toodet, märkis komisjon tootmistegureid käsitlevas 7. mai teates, et ta otsib uurimisaluse toote tootmist riigis, mille arengu tase erineb HRV omast ja mis kajastab moonutamata hindu või võrdlusaluseid artikli 2 lõike 6a punkti a esimese lõigu tähenduses. Komisjon märkis, et India majanduse arengu tase on HRV omast madalam. Seega olukorras, kus oleks vaja arvutada täpne dumpingumarginaal, ei oleks see riik HRVst madalama majanduse arengu taseme tõttu sobiv. Kuna aga praeguse uurimise puhul on tegemist meetmete aegumise läbivaatamisega, mille eesmärk on välja selgitada, kas dumpingu jätkumine või kordumine on tõenäoline, olenemata tegelikust tasemest, kaalus komisjon, kas India võiks erandkorras olla käesoleva juhtumi asjaoludel tootmis- ja müügikulude kindlakstegemise alus. Komisjon märkis, et juba see väga konservatiivse lähenemisviisi alusel kindlaks määratud normaalväärtus osutas märkimisväärsele dumpingule, nagu on järeldatud allpool punktis 3.2.7. Komisjon jõudis järeldusele, et seetõttu ei ole vaja muid alternatiive uurida. |
| --- | --- |

(104)

Kuna komisjon ei leidnud ühtegi HRVga võrreldava majanduse arengu tasemega riiki, kus toodetakse uurimisaluse tootega samasse üldkategooriasse ja/või sektorisse kuuluvat toodet, märkis komisjon tootmistegureid käsitlevas 7. mai teates, et ta otsib uurimisaluse toote tootmist riigis, mille arengu tase erineb HRV omast ja mis kajastab moonutamata hindu või võrdlusaluseid artikli 2 lõike 6a punkti a esimese lõigu tähenduses. Komisjon märkis, et India majanduse arengu tase on HRV omast madalam. Seega olukorras, kus oleks vaja arvutada täpne dumpingumarginaal, ei oleks see riik HRVst madalama majanduse arengu taseme tõttu sobiv. Kuna aga praeguse uurimise puhul on tegemist meetmete aegumise läbivaatamisega, mille eesmärk on välja selgitada, kas dumpingu jätkumine või kordumine on tõenäoline, olenemata tegelikust tasemest, kaalus komisjon, kas India võiks erandkorras olla käesoleva juhtumi asjaoludel tootmis- ja müügikulude kindlakstegemise alus. Komisjon märkis, et juba see väga konservatiivse lähenemisviisi alusel kindlaks määratud normaalväärtus osutas märkimisväärsele dumpingule, nagu on järeldatud allpool punktis 3.2.7. Komisjon jõudis järeldusele, et seetõttu ei ole vaja muid alternatiive uurida.

| (105) | Pärast taotluse saamist nähtus komisjonile kättesaadavast teabest, et Indias on mitu uurimisaluse toote tootjat. |
| --- | --- |

(105)

Pärast taotluse saamist nähtus komisjonile kättesaadavast teabest, et Indias on mitu uurimisaluse toote tootjat.

| (106) | Seejärel kontrollis komisjon nende tootjate kohta Indias avalikult kättesaadavaid vajalikke finantsandmeid. Komisjon keskendus äriühingutele, mille kasumiaruanded olid avalikult kättesaadavad ja mille andmed läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta olid sellel perioodil kasumlikud. Komisjon leidis veebis äriühingute Aarti Industries Limited (edaspidi „Aarti“) ja Daikaffil Chemicals India Limited kohta kättesaadavad, ajavahemikku 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2019 hõlmavad auditeeritud aastaaruanded. |
| --- | --- |

(106)

Seejärel kontrollis komisjon nende tootjate kohta Indias avalikult kättesaadavaid vajalikke finantsandmeid. Komisjon keskendus äriühingutele, mille kasumiaruanded olid avalikult kättesaadavad ja mille andmed läbivaatamisega seotud uurimisperioodi kohta olid sellel perioodil kasumlikud. Komisjon leidis veebis äriühingute Aarti Industries Limited (edaspidi „Aarti“) ja Daikaffil Chemicals India Limited kohta kättesaadavad, ajavahemikku 1. aprillist 2018 kuni 31. märtsini 2019 hõlmavad auditeeritud aastaaruanded.

| (107) | Äriühingul Daikaffil India Limited on koostööleping välisriigi äriühinguga. Daikaffili veebisaidil (79) on märgitud, et see välisriigi äriühing on vahetult jälginud ja kontrollinud Daikaffil India Limitedi toodangu kvaliteeti kõikidel tema tootmisliinidel, pakkunud tasuta tehnoloogiat ja nõustunud sõlmima teatava toodangu tagasiostulepingud. Sarnased väited on esitatud äriühingu finantsaruannetes. Leitud teave näib osutavat sellele, et sellises olukorras ei teki Daikaffil tootmiskulusid, mis tekivad teisel sulfaniilhapet tootval äriühingul. Selline olukord mõjutab Daikaffili müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. |
| --- | --- |

(107)

Äriühingul Daikaffil India Limited on koostööleping välisriigi äriühinguga. Daikaffili veebisaidil (79) on märgitud, et see välisriigi äriühing on vahetult jälginud ja kontrollinud Daikaffil India Limitedi toodangu kvaliteeti kõikidel tema tootmisliinidel, pakkunud tasuta tehnoloogiat ja nõustunud sõlmima teatava toodangu tagasiostulepingud. Sarnased väited on esitatud äriühingu finantsaruannetes. Leitud teave näib osutavat sellele, et sellises olukorras ei teki Daikaffil tootmiskulusid, mis tekivad teisel sulfaniilhapet tootval äriühingul. Selline olukord mõjutab Daikaffili müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit.

79

| (108) | Ükski huvitatud isik ei vaidlustanud seda, et eksportivate tootjate moonutamata tootmis- ja müügikulud tehakse kindlaks India andmete alusel või et Aarti Industries Limited esitas käesoleva uurimise jaoks asjakohased finantsandmed. Aarti Industries Limited keskendub mastaabisäästu ja sünergilise toime saavutamiseks laiale tootekategooriale. See on strateegia, mida kasutatakse sulfaniilhapet tootvates riikides, mille arengutase on Indiaga võrreldes kõrgem. Kuigi Aarti Industries Limited on suurem kontserni kuuluv äriühing, leiti, et Aarti Industries Limitedi juhtimine on tema äritegevuse mitmekesisuse ja tulemuslikkuse poolest sarnane taotluse esitaja omaga. |
| --- | --- |

(108)

Ükski huvitatud isik ei vaidlustanud seda, et eksportivate tootjate moonutamata tootmis- ja müügikulud tehakse kindlaks India andmete alusel või et Aarti Industries Limited esitas käesoleva uurimise jaoks asjakohased finantsandmed. Aarti Industries Limited keskendub mastaabisäästu ja sünergilise toime saavutamiseks laiale tootekategooriale. See on strateegia, mida kasutatakse sulfaniilhapet tootvates riikides, mille arengutase on Indiaga võrreldes kõrgem. Kuigi Aarti Industries Limited on suurem kontserni kuuluv äriühing, leiti, et Aarti Industries Limitedi juhtimine on tema äritegevuse mitmekesisuse ja tulemuslikkuse poolest sarnane taotluse esitaja omaga.

3.2.3.3.   Asjakohaste avalike andmete kättesaadavus Indias

| (109) | Komisjon analüüsis hoolikalt kõiki toimikus olevaid asjakohaseid andmeid India tootmistegurite kohta ja täheldas järgmist:






  — | imporditi sisendeid, mis on uurimisaluse toote tootmiseks vajalikud, nagu on tõendatud 7. mai teates ja 25. septembri teates; |
| --- | --- | --- |

(109)

Komisjon analüüsis hoolikalt kõiki toimikus olevaid asjakohaseid andmeid India tootmistegurite kohta ja täheldas järgmist:

—

imporditi sisendeid, mis on uurimisaluse toote tootmiseks vajalikud, nagu on tõendatud 7. mai teates ja 25. septembri teates;

| — | India Maharashtra osariigis asub märkimisväärne arv keemiaettevõtjaid ja sulfaniilhappe tootjaid. Kasutati India Maharashtra osariigilt saadud konkreetseid andmeid, kui need olid kättesaadavad, mitte kogu Indiat käsitlevaid andmeid; |
| --- | --- |

—

India Maharashtra osariigis asub märkimisväärne arv keemiaettevõtjaid ja sulfaniilhappe tootjaid. Kasutati India Maharashtra osariigilt saadud konkreetseid andmeid, kui need olid kättesaadavad, mitte kogu Indiat käsitlevaid andmeid;

| — | läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud tööstuslik elektritariif oli kättesaadav Maharashtra elektrisektorit reguleeriva komisjoni esitatud andmetena; |
| --- | --- |

—

läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud tööstuslik elektritariif oli kättesaadav Maharashtra elektrisektorit reguleeriva komisjoni esitatud andmetena;

| — | läbivaatamisega seotud uurimisperioodi maagaasihinnad olid India naftaplaneerimise ja -analüüsi üksuse (mis kuulub India nafta- ja maagaasiministeeriumi haldusalasse) esitatud andmete kujul hõlpsasti kättesaadavad; |
| --- | --- |

—

läbivaatamisega seotud uurimisperioodi maagaasihinnad olid India naftaplaneerimise ja -analüüsi üksuse (mis kuulub India nafta- ja maagaasiministeeriumi haldusalasse) esitatud andmete kujul hõlpsasti kättesaadavad;

| — | India statistikaministeeriumi veebisaidil on esitatud aasta keskmised palgad. India tööbüroo veebisaidil on esitatud tootmissektorite ja osariikide miinimumpalgad. |
| --- | --- |

—

India statistikaministeeriumi veebisaidil on esitatud aasta keskmised palgad. India tööbüroo veebisaidil on esitatud tootmissektorite ja osariikide miinimumpalgad.

| (110) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt peab arvestuslik normaalväärtus hõlmama moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summat. Lisaks tuli kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulusid, mida tootmistegurid ei hõlma. Nagu eespool märgitud, olid India eksportiva tootja Aarti finantsaruanded avalikult kättesaadavad ja neid sai kasutada moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summa kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

(110)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a kohaselt peab arvestuslik normaalväärtus hõlmama moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summat. Lisaks tuli kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulusid, mida tootmistegurid ei hõlma. Nagu eespool märgitud, olid India eksportiva tootja Aarti finantsaruanded avalikult kättesaadavad ja neid sai kasutada moonutamata ja põhjendatud müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi summa kindlaksmääramiseks.

3.2.3.4.   Järeldus India kui sobiva allika kohta

| (111) | Arvestades eespool esitatud analüüsi, peeti Indiat alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel erandkorras moonutamata kulude ja hindade sobivaks allikaks. Vajalike finantsandmete hankimiseks valiti äriühing Aarti. |
| --- | --- |

(111)

Arvestades eespool esitatud analüüsi, peeti Indiat alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti a alusel erandkorras moonutamata kulude ja hindade sobivaks allikaks. Vajalike finantsandmete hankimiseks valiti äriühing Aarti.

3.2.4.   Tootmistegurid

Tootmistegurid

| (112) | Nagu märgiti 7. mai teates ja 25. septembri teates, analüüsis komisjon kõiki andmeid, mis olid kindlakstehtud tootmistegurite kohta kättesaadavad. Komisjon otsustas kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks järgmisi allikaid ja mõõtühikuid kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a.

  Tabel 1


  Tootmistegurid sulfaniilhappe puhul









  Tootmistegur | HS-kood | Andmete allikas | Moonutamata ühikuväärtus |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Väävelhape, ooleum | 2807 00 | Global Trade Atlas (GTA  (80)) | 70,15 eurot tonni kohta |
| Aniliin ja selle soolad | 2921 41 | Global Trade Atlas (GTA) | 1 342,59  eurot tonni kohta |
| Aktiivsüsi | 3802 10 | Global Trade Atlas (GTA) | 2 835,95  eurot tonni kohta |
| Demineraliseeritud vesi | [ei kohaldata] | India Maharashtra osariigi tööstusettevõtete veetariif | 0,06 eurot/m3 |
| Külm vesi | [ei kohaldata] | India Maharashtra osariigi tööstusettevõtete veetariif | 0,06 eurot/m3 |
| Tööjõud | [ei kohaldata] | India tööbüroo (Maharashtra osariigile ekstrapoleeritud üldised andmed India keskmise aastapalga kohta) | 0,92 eurot/tund |
| Elekter | [ei kohaldata] | Maharashtra elektrienergia reguleerimise komisjon | 0,118 eurot/kWh |
| Maagaas | 2711 21 | India naftaplaneerimise ja -analüüsi üksus | 0,11 eurot/Nm3 |
| Aur | [ei kohaldata] | Taotluse esitaja andmed | Muutuvkulude protsent |

(112)

Nagu märgiti 7. mai teates ja 25. septembri teates, analüüsis komisjon kõiki andmeid, mis olid kindlakstehtud tootmistegurite kohta kättesaadavad. Komisjon otsustas kasutada normaalväärtuse kindlaksmääramiseks järgmisi allikaid ja mõõtühikuid kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a.

Tabel 1

Tabel 1

Tootmistegurid sulfaniilhappe puhul

Tootmistegurid sulfaniilhappe puhul

Tootmistegur

HS-kood

Andmete allikas

Moonutamata ühikuväärtus

Väävelhape, ooleum

2807 00

Global Trade Atlas (GTA  (80))

80

70,15 eurot tonni kohta

Aniliin ja selle soolad

2921 41

Global Trade Atlas (GTA)

1 342,59  eurot tonni kohta

Aktiivsüsi

3802 10

Global Trade Atlas (GTA)

2 835,95  eurot tonni kohta

Demineraliseeritud vesi

[ei kohaldata]

India Maharashtra osariigi tööstusettevõtete veetariif

0,06 eurot/m3

3

Külm vesi

[ei kohaldata]

India Maharashtra osariigi tööstusettevõtete veetariif

0,06 eurot/m3

3

Tööjõud

[ei kohaldata]

India tööbüroo (Maharashtra osariigile ekstrapoleeritud üldised andmed India keskmise aastapalga kohta)

0,92 eurot/tund

Elekter

[ei kohaldata]

Maharashtra elektrienergia reguleerimise komisjon

0,118 eurot/kWh

Maagaas

2711 21

India naftaplaneerimise ja -analüüsi üksus

0,11 eurot/Nm3

3

Aur

[ei kohaldata]

Taotluse esitaja andmed

Muutuvkulude protsent

3.2.4.1.   Toorained

| (113) | Uurimisaluse toote tootmisel kasutatavad toorained on väävelhape ja aniliin (81). Soolade puhul lisanduvad neile kahele toorainele ka naatrium, kaalium või kaltsium. Kuna aegumise läbivaatamistel ei pea komisjon arvutama täpset dumpingumarginaali, otsustas ta nende materjalidega seotud lisakulusid soolade normaalväärtuse arvutamisel mitte arvesse võtta. Selle lihtsustatud lähenemisviisi tulemusena saadi konservatiivsem dumpingumarginaal. |
| --- | --- |

(113)

Uurimisaluse toote tootmisel kasutatavad toorained on väävelhape ja aniliin (81). Soolade puhul lisanduvad neile kahele toorainele ka naatrium, kaalium või kaltsium. Kuna aegumise läbivaatamistel ei pea komisjon arvutama täpset dumpingumarginaali, otsustas ta nende materjalidega seotud lisakulusid soolade normaalväärtuse arvutamisel mitte arvesse võtta. Selle lihtsustatud lähenemisviisi tulemusena saadi konservatiivsem dumpingumarginaal.

81

| (114) | Asjaomase tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hinna kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks Indiasse importimise kaalutud keskmise CIF-hinna, mis on esitatud GTAs ning millele lisati imporditollimaksud ja riigisisese transpordi kulud. Indiasse impordi CIF-hind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest, välja arvatud HRVst ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (82) I lisas loetletud riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena. |
| --- | --- |

(114)

Asjaomase tootja tehasesse tarnitud toorainete moonutamata hinna kindlakstegemisel võttis komisjon aluseks Indiasse importimise kaalutud keskmise CIF-hinna, mis on esitatud GTAs ning millele lisati imporditollimaksud ja riigisisese transpordi kulud. Indiasse impordi CIF-hind tehti kindlaks kõikidest kolmandatest riikidest, välja arvatud HRVst ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755 (82) I lisas loetletud riikidest, mis ei ole WTO liikmed, pärit impordi ühikuhindade kaalutud keskmisena.

82

| (115) | Komisjon jättis välja impordi HRVst Indiasse, sest nagu ta järeldas punktis 3.2.2, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine asjakohane, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad Hiina siseturul esinevad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Samamoodi ei võetud arvesse ka importi Indiasse WTOsse mittekuuluvatest riikidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755  I lisas (83). Alusmääruse artikli 2 lõikes 7 on sätestatud, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei saa lähtuda nendes riikides kehtivatest omamaistest hindadest. Kui import HRVst Indiasse välja jätta, oli muudest kolmandatest riikidest pärit väävelhappe impordi maht jätkuvalt representatiivne (75,3 % Indiasse suunatud impordi kogumahust). Kuna muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit aniliini import Indiasse on piiratud mahuga, püüdis komisjon leida muid representatiivseid võrdlusaluseid. |
| --- | --- |

(115)

Komisjon jättis välja impordi HRVst Indiasse, sest nagu ta järeldas punktis 3.2.2, ei ole HRV omamaiste hindade ja kulude kasutamine asjakohane, kuna esinevad olulised moonutused alusmääruse artikli 2 lõike 6a punkti b tähenduses. Kuna puuduvad tõendid selle kohta, et samad Hiina siseturul esinevad moonutused ei mõjuta ekspordiks mõeldud tooteid samas ulatuses, leidis komisjon, et samad moonutused mõjutavad ekspordihindu. Samamoodi ei võetud arvesse ka importi Indiasse WTOsse mittekuuluvatest riikidest, mis on loetletud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2015/755  I lisas (83). Alusmääruse artikli 2 lõikes 7 on sätestatud, et normaalväärtuse kindlaksmääramisel ei saa lähtuda nendes riikides kehtivatest omamaistest hindadest. Kui import HRVst Indiasse välja jätta, oli muudest kolmandatest riikidest pärit väävelhappe impordi maht jätkuvalt representatiivne (75,3 % Indiasse suunatud impordi kogumahust). Kuna muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit aniliini import Indiasse on piiratud mahuga, püüdis komisjon leida muid representatiivseid võrdlusaluseid.

83

| (116) | Komisjon ei leidnud vabaturul aniliini moonutamata rahvusvahelist representatiivset võrdlushinda. Hiina on maailmas endiselt peamine turuosaline, kelle aniliini tootmisvõimsus moodustab peaaegu 50 % üleilmsest tootmisvõimsusest, talle järgnevad Lääne-Euroopa ja USA (84). Lisaks on aniliini vaba turg liidus ja USAs piiratud (85). Ligikaudu 90 % maailmas toodetavast aniliinist kasutatakse isoleermaterjali MDI (86) tootmiseks. Taotluse esitaja on ainus Euroopa aniliinitootja, kes ei osale MDI tootmises (87). |
| --- | --- |

(116)

Komisjon ei leidnud vabaturul aniliini moonutamata rahvusvahelist representatiivset võrdlushinda. Hiina on maailmas endiselt peamine turuosaline, kelle aniliini tootmisvõimsus moodustab peaaegu 50 % üleilmsest tootmisvõimsusest, talle järgnevad Lääne-Euroopa ja USA (84). Lisaks on aniliini vaba turg liidus ja USAs piiratud (85). Ligikaudu 90 % maailmas toodetavast aniliinist kasutatakse isoleermaterjali MDI (86) tootmiseks. Taotluse esitaja on ainus Euroopa aniliinitootja, kes ei osale MDI tootmises (87).

84

85

86

87

| (117) | Taotluse esitaja väitis, et viimase viie aasta jooksul Indiasse imporditud aniliini keskmine hind oli 1,95 USA dollarit kg kohta ja mitte kunagi madalam kui 1,50 USA dollarit kg kohta (st 1,32 eurot kg kohta) (88). Komisjon kasutas võrdlusalusena aniliini kõige konservatiivsemat hinda, mille esitas taotluse esitaja, st 1,32 eurot kg kohta. |
| --- | --- |

(117)

Taotluse esitaja väitis, et viimase viie aasta jooksul Indiasse imporditud aniliini keskmine hind oli 1,95 USA dollarit kg kohta ja mitte kunagi madalam kui 1,50 USA dollarit kg kohta (st 1,32 eurot kg kohta) (88). Komisjon kasutas võrdlusalusena aniliini kõige konservatiivsemat hinda, mille esitas taotluse esitaja, st 1,32 eurot kg kohta.

88

| (118) | Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks komisjoni metoodika kohaselt tuleks nendele impordihindadele tavaliselt lisada Indiasse imporditud tootmistegurite ja materjalide imporditollimaksud ning riigisisese transpordi kulud. Väävelhappe puhul kohaldas komisjon India imporditollimaksu, mis oli kättesaadav Maailmapanga andmebaasis World Integrated Trade Solution, (89) vastavatel tasemetel, olenevalt imporditud mahtude päritoluriigist. Sellele lisas komisjon riigisisese transpordi kulud tonni kohta, mis arvutati tarnehindade noteeringute alusel, mis on esitatud Maailmapanga aruandes (90). Aniliini puhul kasutatud võrdlusaluse puhul lisas komisjon riigisisese transpordi. |
| --- | --- |

(118)

Normaalväärtuse kindlaksmääramiseks komisjoni metoodika kohaselt tuleks nendele impordihindadele tavaliselt lisada Indiasse imporditud tootmistegurite ja materjalide imporditollimaksud ning riigisisese transpordi kulud. Väävelhappe puhul kohaldas komisjon India imporditollimaksu, mis oli kättesaadav Maailmapanga andmebaasis World Integrated Trade Solution, (89) vastavatel tasemetel, olenevalt imporditud mahtude päritoluriigist. Sellele lisas komisjon riigisisese transpordi kulud tonni kohta, mis arvutati tarnehindade noteeringute alusel, mis on esitatud Maailmapanga aruandes (90). Aniliini puhul kasutatud võrdlusaluse puhul lisas komisjon riigisisese transpordi.

89

90

3.2.4.2.   Kulumaterjalid

| (119) | Kulumaterjalid on aktiivsüsi, demineraliseeritud vesi ja külm vesi. |
| --- | --- |

(119)

Kulumaterjalid on aktiivsüsi, demineraliseeritud vesi ja külm vesi.

| (120) | Aktiivsöe suhtes kohaldas komisjon sama metoodikat nagu väävelhappe suhtes tooraineid käsitlevas punktis eespool. Kui import HRVst Indiasse välja jätta, oli muudest kolmandatest riikidest pärit import jätkuvalt representatiivne, moodustades 50,8 % Indiasse suunatud impordi kogumahust. Mis puudutab riigisisest transporti, lisas komisjon impordihinnale riigisisese transpordi kulud tonni kohta, mis arvutati tarnehindade noteeringute alusel, mis on esitatud eelmises punktis osutatud Maailmapanga aruandes. |
| --- | --- |

(120)

Aktiivsöe suhtes kohaldas komisjon sama metoodikat nagu väävelhappe suhtes tooraineid käsitlevas punktis eespool. Kui import HRVst Indiasse välja jätta, oli muudest kolmandatest riikidest pärit import jätkuvalt representatiivne, moodustades 50,8 % Indiasse suunatud impordi kogumahust. Mis puudutab riigisisest transporti, lisas komisjon impordihinnale riigisisese transpordi kulud tonni kohta, mis arvutati tarnehindade noteeringute alusel, mis on esitatud eelmises punktis osutatud Maailmapanga aruandes.

| (121) | Demineraliseeritud vee ja külma vee puhul tugines komisjon Maharashtras vett tootmiseks või jahutusainena kasutatavate tööstusettevõtete 2018. aasta veetariifile (91). |
| --- | --- |

(121)

Demineraliseeritud vee ja külma vee puhul tugines komisjon Maharashtras vett tootmiseks või jahutusainena kasutatavate tööstusettevõtete 2018. aasta veetariifile (91).

91

3.2.4.3.   Tööjõud

| (122) | India statistikaministeeriumi perioodilistest tööjõu-uuringutest nähtub, (92) et üldiselt on keskmine aastapalk miinimumpalgast kaks korda suurem (93). Komisjon kasutas India tööbüroo kõige uuemat tööjõuandmete analüüsi (st aruannet „India tööjõustatistika 2017“), (94) milles esitatakse miinimumpalgad Maharashtra keemia-/ravimi- ja farmaatsiatööstuses, ning korrutas aasta miinimumpalga kahega. |
| --- | --- |

(122)

India statistikaministeeriumi perioodilistest tööjõu-uuringutest nähtub, (92) et üldiselt on keskmine aastapalk miinimumpalgast kaks korda suurem (93). Komisjon kasutas India tööbüroo kõige uuemat tööjõuandmete analüüsi (st aruannet „India tööjõustatistika 2017“), (94) milles esitatakse miinimumpalgad Maharashtra keemia-/ravimi- ja farmaatsiatööstuses, ning korrutas aasta miinimumpalga kahega.

92

93

94

3.2.4.4.   Elektrienergia

| (123) | Maharashtra osariigi elektrienergia reguleerimise komisjon avaldab Maharashtra äriühingutele (tööstustarbijatele) kohaldatavaid elektrihindu (95). Komisjon kasutas andmeid India 2019.–2020. majandusaasta tööstustarbijatele müüdava elektri hindade (st läbivaatamisega seotud uurimisperioodi teisel poolel üldiselt kehtinud hindade) kohta. |
| --- | --- |

(123)

Maharashtra osariigi elektrienergia reguleerimise komisjon avaldab Maharashtra äriühingutele (tööstustarbijatele) kohaldatavaid elektrihindu (95). Komisjon kasutas andmeid India 2019.–2020. majandusaasta tööstustarbijatele müüdava elektri hindade (st läbivaatamisega seotud uurimisperioodi teisel poolel üldiselt kehtinud hindade) kohta.

95

3.2.4.5.   Maagaas

| (124) | India naftaplaneerimise ja -analüüsi üksus (mis kuulub India nafta- ja maagaasiministeeriumi haldusalasse) avaldab oma veebisaidil (96) regulaarselt Indias kehtivaid maagaasihindu. Komisjon kasutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud hindu (97). |
| --- | --- |

(124)

India naftaplaneerimise ja -analüüsi üksus (mis kuulub India nafta- ja maagaasiministeeriumi haldusalasse) avaldab oma veebisaidil (96) regulaarselt Indias kehtivaid maagaasihindu. Komisjon kasutas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kehtinud hindu (97).

96

97

3.2.4.6.   Aur

| (125) | Kuna muid andmeid ei olnud, kasutas komisjon auruga seotud kulude kindlakstegemiseks taotluses kasutatud metoodikat, mida komisjon ristkontrollis kaugmeetodil. Aur on energiaelement, mille maksumus tehti kindlaks protsendina teatavatest muutuvkuludest, mis taotluse esitajal sulfaniilhappe tootmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelikult tekkisid (98). |
| --- | --- |

(125)

Kuna muid andmeid ei olnud, kasutas komisjon auruga seotud kulude kindlakstegemiseks taotluses kasutatud metoodikat, mida komisjon ristkontrollis kaugmeetodil. Aur on energiaelement, mille maksumus tehti kindlaks protsendina teatavatest muutuvkuludest, mis taotluse esitajal sulfaniilhappe tootmisel läbivaatamisega seotud uurimisperioodil tegelikult tekkisid (98).

98

3.2.4.7.   Tootmise üldkulud, müügi-, üld- ja halduskulud, kasum ning kulum

| (126) | Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma. |
| --- | --- |

(126)

Alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktis a on sätestatud, et „[a]rvutatud normaalväärtus hõlmab moonutamata ja põhjendatud haldus-, müügi- ja üldkulusummat ning kasumisummat“. Lisaks tuleb kindlaks teha tootmise üldkulud, et hõlmata kulud, mida eespool viidatud tootmistegurid ei hõlma.

| (127) | Selleks et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus, ja kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seetõttu tegi komisjon taotluse esitaja andmetele (99) tuginedes kindlaks tootmise üldkulude osa tootmis- ja tööjõukuludest tervikuna. Seejärel kohaldati seda protsenti tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et saada tootmise üldkulude moonutamata väärtus. |
| --- | --- |

(127)

Selleks et teha kindlaks tootmise üldkulude moonutamata väärtus, ja kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, lähtus komisjon kooskõlas alusmääruse artikliga 18 kättesaadavatest faktidest. Seetõttu tegi komisjon taotluse esitaja andmetele (99) tuginedes kindlaks tootmise üldkulude osa tootmis- ja tööjõukuludest tervikuna. Seejärel kohaldati seda protsenti tootmiskulude moonutamata väärtuse suhtes, et saada tootmise üldkulude moonutamata väärtus.

99

| (128) | Selleks et teha kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summad, tugines komisjon Aarti ajavahemiku 1. aprill 2018 kuni 31. märts 2019 finantsandmetele, mis saadi Aarti auditeeritud raamatupidamisaruannetest, mis on kättesaadavad äriühingu veebisaidil. |
| --- | --- |

(128)

Selleks et teha kindlaks müügi-, üld- ja halduskulude ning kasumi moonutamata ja põhjendatud summad, tugines komisjon Aarti ajavahemiku 1. aprill 2018 kuni 31. märts 2019 finantsandmetele, mis saadi Aarti auditeeritud raamatupidamisaruannetest, mis on kättesaadavad äriühingu veebisaidil.

3.2.5.   Arvutamine

Arvutamine

| (129) | Eeltoodu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(129)

Eeltoodu alusel arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

| (130) | Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugines komisjon taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud teabele iga teguri (materjalid ja tööjõud) kasutamise kohta sulfaniilhappe tootmisel. Komisjon ristkontrollis taotluse esitaja esitatud tarbimismäärasid kaugmeetodil. Komisjon korrutas kasutustegurid Indias täheldatud moonutamata ühikukuludega. |
| --- | --- |

(130)

Esiteks tegi komisjon kindlaks moonutamata tootmiskulud. Kuna eksportivad tootjad ei teinud koostööd, tugines komisjon taotluse esitaja poolt läbivaatamistaotluses esitatud teabele iga teguri (materjalid ja tööjõud) kasutamise kohta sulfaniilhappe tootmisel. Komisjon ristkontrollis taotluse esitaja esitatud tarbimismäärasid kaugmeetodil. Komisjon korrutas kasutustegurid Indias täheldatud moonutamata ühikukuludega.

| (131) | Teiseks arvutati tootmise üldkulud. Nende tootmise üldkulude arvutamist on selgitatud eespool põhjenduses 127. Saadud protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes. |
| --- | --- |

(131)

Teiseks arvutati tootmise üldkulud. Nende tootmise üldkulude arvutamist on selgitatud eespool põhjenduses 127. Saadud protsendimäära kohaldati moonutamata tootmiskulude suhtes.

| (132) | Kolmandaks kohaldas komisjon müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Need tehti kindlaks Aarti finantsaruannete põhjal (vt punkt 3.2.3.3). Komisjon lisas moonutamata tootmiskuludele järgmised kulud:






  — | müügi-, üld- ja halduskulud, mis moodustasid 23,6 % Aarti tootmise kogukuludest, ning |
| --- | --- | --- |

(132)

Kolmandaks kohaldas komisjon müügi-, üld- ja halduskulusid ning kasumit. Need tehti kindlaks Aarti finantsaruannete põhjal (vt punkt 3.2.3.3). Komisjon lisas moonutamata tootmiskuludele järgmised kulud:

—

müügi-, üld- ja halduskulud, mis moodustasid 23,6 % Aarti tootmise kogukuludest, ning

| — | kasum, mis moodustab 20,4 % Aarti tootmise kogukuludest. |
| --- | --- |

—

kasum, mis moodustab 20,4 % Aarti tootmise kogukuludest.

| (133) | Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil. |
| --- | --- |

(133)

Selle põhjal arvutas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a normaalväärtuse tooteliigi kohta tehasest hankimise tasandil.

3.2.6.   Ekspordihind

Ekspordihind

| (134) | Koostööst keeldumise tõttu tehti ekspordihinnad alusmääruse artikli 18 kohaselt kindlaks kättesaadavate faktide alusel. Komisjon kasutas ekspordihindade kindlakstegemiseks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduvaid ja Eurostati esitatud andmeid Hiinast pärit impordi kohta. |
| --- | --- |

(134)

Koostööst keeldumise tõttu tehti ekspordihinnad alusmääruse artikli 18 kohaselt kindlaks kättesaadavate faktide alusel. Komisjon kasutas ekspordihindade kindlakstegemiseks artikli 14 lõike 6 kohases andmebaasis sisalduvaid ja Eurostati esitatud andmeid Hiinast pärit impordi kohta.

| (135) | Kuna need hinnad on esitatud CIF-hindadena, kohandati need tehasehindade tasemele, arvates maha asjakohase summa HRV ja liidu piiri vahelistest transpordi- (53 eurot tonni kohta) ja kindlustuskuludest (0,2 %). Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, kasutas komisjon taotluse esitaja esitatud andmeid (100). |
| --- | --- |

(135)

Kuna need hinnad on esitatud CIF-hindadena, kohandati need tehasehindade tasemele, arvates maha asjakohase summa HRV ja liidu piiri vahelistest transpordi- (53 eurot tonni kohta) ja kindlustuskuludest (0,2 %). Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd, kasutas komisjon taotluse esitaja esitatud andmeid (100).

100

3.2.7.   Võrdlemine ja dumpingumarginaal

Võrdlemine ja dumpingumarginaal

| (136) | Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a tehasest hankimise tasandil arvutatud normaalväärtust ekspordihindadega liitu tehasest hankimise tasandil. Komisjon järgis konservatiivset lähenemisviisi ja võrdles sulfaniilhappe arvutatud normaalväärtust sulfaniilhappe ja selle soolade ekspordihindadega (import TARICi koodide 2921420060 ja 2921420040 alusel). Komisjon ei võtnud siiski arvesse TARICi koodi 2921420090 (aniliini derivaadid ja nende soolad – muu) alusel toimunud importi, sest see kood võib hõlmata muid tooteid kui uurimisalune toode. |
| --- | --- |

(136)

Komisjon võrdles kooskõlas alusmääruse artikli 2 lõike 6a punktiga a tehasest hankimise tasandil arvutatud normaalväärtust ekspordihindadega liitu tehasest hankimise tasandil. Komisjon järgis konservatiivset lähenemisviisi ja võrdles sulfaniilhappe arvutatud normaalväärtust sulfaniilhappe ja selle soolade ekspordihindadega (import TARICi koodide 2921420060 ja 2921420040 alusel). Komisjon ei võtnud siiski arvesse TARICi koodi 2921420090 (aniliini derivaadid ja nende soolad – muu) alusel toimunud importi, sest see kood võib hõlmata muid tooteid kui uurimisalune toode.

| (137) | Kindlakstehtud dumpingumarginaal, väljendatuna protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, oli 41,7 %. |
| --- | --- |

(137)

Kindlakstehtud dumpingumarginaal, väljendatuna protsentides CIF-hinnast liidu piiril ilma tollimakse tasumata, oli 41,7 %.

3.2.8.   Järeldus dumpingu jätkumise kohta

Järeldus dumpingu jätkumise kohta

| (138) | Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus. |
| --- | --- |

(138)

Seetõttu järeldas komisjon, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil dumping jätkus.

3.3.   Impordi tõenäoline areng meetmete aegumise korral

Impordi tõenäoline areng meetmete aegumise korral

| (139) | Lisaks dumpingu esinemise tuvastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisategureid: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, liidu hindade ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade seos ning liidu turu atraktiivsus. |
| --- | --- |

(139)

Lisaks dumpingu esinemise tuvastamisele läbivaatamisega seotud uurimisperioodil uuris komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2 dumpingu jätkumise tõenäosust meetmete kehtetuks tunnistamise korral. Analüüsiti järgmisi lisategureid: HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus, liidu hindade ja kolmandatesse riikidesse suunatud ekspordi hindade seos ning liidu turu atraktiivsus.

| (140) | Hiina ametiasutuste ja HRV tootjate/eksportijate koostööst keeldumise tõttu tugines komisjon hindamisel alusmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatele faktidele. |
| --- | --- |

(140)

Hiina ametiasutuste ja HRV tootjate/eksportijate koostööst keeldumise tõttu tugines komisjon hindamisel alusmääruse artikli 18 kohaselt kättesaadavatele faktidele.

3.3.1.   HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

HRV tootmisvõimsus ja vaba tootmisvõimsus

| (141) | Eelmises meetmete aegumise läbivaatamises jõudis komisjon järeldusele, et HRV olemasolev tootmisvõimsus on 65 500 – 82 000 tonni. Tookord hinnati, et sulfaniilhappe vaba tootmisvõimsus HRVs oli 13 100 – 16 400 tonni. |
| --- | --- |

(141)

Eelmises meetmete aegumise läbivaatamises jõudis komisjon järeldusele, et HRV olemasolev tootmisvõimsus on 65 500 – 82 000 tonni. Tookord hinnati, et sulfaniilhappe vaba tootmisvõimsus HRVs oli 13 100 – 16 400 tonni.

| (142) | Praeguses aegumise läbivaatamise taotluses on loetletud 44 Hiina sulfaniilhappe tootjat ning selle kohaselt oli sulfaniilhappe tootmisvõimsus 2019. aastal 75 000 – 190 000 tonni. 2017. aastal oli 14 Hiina tootja sulfaniilhappe tootmisvõimsus HRVs hinnangute kohaselt 98 506 tonni (101). Alates 2017. aastast on tootmisvõimsusi suurendanud sellised tootjad nagu Hebei Honggang Chemical Co., Ltd. ja Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd (102).. Lisaks saab suurt osa HRVs värvainete, pigmentide ja orgaaniliste kemikaalide valmistamiseks kasutatavatest tootmisseadmetest kasutada ka sulfaniilhappe tootmiseks (103). |
| --- | --- |

(142)

Praeguses aegumise läbivaatamise taotluses on loetletud 44 Hiina sulfaniilhappe tootjat ning selle kohaselt oli sulfaniilhappe tootmisvõimsus 2019. aastal 75 000 – 190 000 tonni. 2017. aastal oli 14 Hiina tootja sulfaniilhappe tootmisvõimsus HRVs hinnangute kohaselt 98 506 tonni (101). Alates 2017. aastast on tootmisvõimsusi suurendanud sellised tootjad nagu Hebei Honggang Chemical Co., Ltd. ja Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd (102).. Lisaks saab suurt osa HRVs värvainete, pigmentide ja orgaaniliste kemikaalide valmistamiseks kasutatavatest tootmisseadmetest kasutada ka sulfaniilhappe tootmiseks (103).

101

102

103

| (143) | Võttes arvesse varasemal nõudlusel ja ekspordil ning HRVd käsitleval turuteabel põhinevaid prognoose, on sulfaniilhappe vaba tootmisvõimsus HRVs praegu 35 000 – 65 000 tonni, mille miinimumkoguski on juba vähemalt viis korda suurem liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(143)

Võttes arvesse varasemal nõudlusel ja ekspordil ning HRVd käsitleval turuteabel põhinevaid prognoose, on sulfaniilhappe vaba tootmisvõimsus HRVs praegu 35 000 – 65 000 tonni, mille miinimumkoguski on juba vähemalt viis korda suurem liidu tarbimisest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

3.3.2.   Hinnad muudel eksporditurgudel

Hinnad muudel eksporditurgudel

| (144) | Komisjon tegi aastate 2015–2019 kohta GTAst väljavõtte, mis hõlmas HRVst pärit aniliini derivaatide ja nende soolade (104) (andmed ainult sulfaniilhappe kohta ei ole kättesaadavad) ekspordi hindasid ja koguseid iga sihtriigi kohta. Ekspordihindade analüüs näitab, et peale müügi USAsse küsitakse kõige kõrgemat hinda Hiina aniliini derivaatide ja nende soolade ekspordi eest liitu. Tootevalik sihtriikide kaupa ei ole teada, kuid liidu ja muude eksporditurgude hindade vaheline erinevus on märkimisväärne. 2019. aastal oli aniliini derivaatide ja nende soolade keskmine müügihind liitu 3,2 korda kõrgem kui muudel eksporditurgudel. Seega on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral Hiina müük liitu suureneb. Eeldatakse, et selline import toimub dumpinguhindadega, mis lööksid alla ainsa liidu tootja hinnad. |
| --- | --- |

(144)

Komisjon tegi aastate 2015–2019 kohta GTAst väljavõtte, mis hõlmas HRVst pärit aniliini derivaatide ja nende soolade (104) (andmed ainult sulfaniilhappe kohta ei ole kättesaadavad) ekspordi hindasid ja koguseid iga sihtriigi kohta. Ekspordihindade analüüs näitab, et peale müügi USAsse küsitakse kõige kõrgemat hinda Hiina aniliini derivaatide ja nende soolade ekspordi eest liitu. Tootevalik sihtriikide kaupa ei ole teada, kuid liidu ja muude eksporditurgude hindade vaheline erinevus on märkimisväärne. 2019. aastal oli aniliini derivaatide ja nende soolade keskmine müügihind liitu 3,2 korda kõrgem kui muudel eksporditurgudel. Seega on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete puudumise korral Hiina müük liitu suureneb. Eeldatakse, et selline import toimub dumpinguhindadega, mis lööksid alla ainsa liidu tootja hinnad.

104

3.3.3.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (145) | HRV on koguse poolest maailma suurim sulfaniilhapet eksportiv riik (105). Pidades silmas Hiina valitsuse kehtestatud plaane (vt punkt 3.2.2) ja asjaomaste Hiina tootjate veebisaite, (106) on selge, et Hiina sulfaniilhappe tootjate eksport on märkimisväärne. |
| --- | --- |

(145)

HRV on koguse poolest maailma suurim sulfaniilhapet eksportiv riik (105). Pidades silmas Hiina valitsuse kehtestatud plaane (vt punkt 3.2.2) ja asjaomaste Hiina tootjate veebisaite, (106) on selge, et Hiina sulfaniilhappe tootjate eksport on märkimisväärne.

105

106

| (146) | Eespool põhjenduses 144 nimetatud GTA väljavõtte analüüs näitas, et Hiina aniliini derivaatide ja nende soolade eksport küündis 2019. aastal ligikaudu 82 miljoni tonnini. Suurem osa sellest ekspordist läks Omaani, Pakistani, Brasiiliasse, Indiasse ja Vietnami. Isegi kui eksporditavate toodete valik võib erineda ja andmed hõlmavad rohkemat kui uurimisaluse toote andmed, tuleb märkida, et Hiinast kolmandatesse riikidesse eksporditavate aniliini derivaatide ja nende soolade keskmine hind oli palju madalam kui liitu suunatud ekspordi keskmine hind. Uurimise käigus leiti, et nõudlus sulfaniilhappe järele on koondunud USAsse, Euroopasse, Mehhikosse, Brasiiliasse ja Jaapanisse (107). USA puhul olid sulfaniilhappe hinnad kõrged, kuid näib, et alates dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest on Hiina sulfaniilhappe tootjate juurdepääs USA turule piiratud (108). Liidu turu atraktiivsus nõudluse ja hindade poolest on seega täiesti ilmne. |
| --- | --- |

(146)

Eespool põhjenduses 144 nimetatud GTA väljavõtte analüüs näitas, et Hiina aniliini derivaatide ja nende soolade eksport küündis 2019. aastal ligikaudu 82 miljoni tonnini. Suurem osa sellest ekspordist läks Omaani, Pakistani, Brasiiliasse, Indiasse ja Vietnami. Isegi kui eksporditavate toodete valik võib erineda ja andmed hõlmavad rohkemat kui uurimisaluse toote andmed, tuleb märkida, et Hiinast kolmandatesse riikidesse eksporditavate aniliini derivaatide ja nende soolade keskmine hind oli palju madalam kui liitu suunatud ekspordi keskmine hind. Uurimise käigus leiti, et nõudlus sulfaniilhappe järele on koondunud USAsse, Euroopasse, Mehhikosse, Brasiiliasse ja Jaapanisse (107). USA puhul olid sulfaniilhappe hinnad kõrged, kuid näib, et alates dumpinguvastaste meetmete kehtestamisest on Hiina sulfaniilhappe tootjate juurdepääs USA turule piiratud (108). Liidu turu atraktiivsus nõudluse ja hindade poolest on seega täiesti ilmne.

107

108

3.3.4.   Järeldus impordi tõenäolise arengu kohta meetmete aegumise korral

Järeldus impordi tõenäolise arengu kohta meetmete aegumise korral

| (147) | Võttes arvesse HRV märkimisväärset tootmist ja vaba tootmisvõimsust ning liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon, et dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks suure tõenäosusega kaasa dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemise. |
| --- | --- |

(147)

Võttes arvesse HRV märkimisväärset tootmist ja vaba tootmisvõimsust ning liidu turu atraktiivsust, järeldas komisjon, et dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks suure tõenäosusega kaasa dumpinguhinnaga impordi mahu suurenemise.

3.3.5.   Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus dumpingu jätkumise tõenäosuse kohta

| (148) | Pidades silmas oma järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja impordi tõenäolist arengut meetmete aegumise korral, järeldas komisjon kättesaadavate faktide põhjal, et dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks suure tõenäosusega kaasa dumpingu jätkumise. |
| --- | --- |

(148)

Pidades silmas oma järeldusi dumpingu jätkumise kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ja impordi tõenäolist arengut meetmete aegumise korral, järeldas komisjon kättesaadavate faktide põhjal, et dumpinguvastaste meetmete aegumine tooks suure tõenäosusega kaasa dumpingu jätkumise.

4.   KAHJU

KAHJU

4.1.   Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

Liidu tootmisharu ja liidu toodangu määratlus

| (149) | Vaatlusalusel perioodil tootis samasugust toodet üks liidu tootja. Seda äriühingut käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(149)

Vaatlusalusel perioodil tootis samasugust toodet üks liidu tootja. Seda äriühingut käsitatakse liidu tootmisharuna alusmääruse artikli 4 lõike 1 tähenduses.

| (150) | Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu esitatud teabe põhjal 1 900 – 2 300 tonni. Analüüs tehti andmete põhjal, mille esitas ainus samasugust toodet tootev liidu tootja, kelle toodang moodustab seega 100 % liidu samasuguse toote kogutoodangust. |
| --- | --- |

(150)

Liidu kogutoodang läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli liidu tootmisharu esitatud teabe põhjal 1 900 – 2 300 tonni. Analüüs tehti andmete põhjal, mille esitas ainus samasugust toodet tootev liidu tootja, kelle toodang moodustab seega 100 % liidu samasuguse toote kogutoodangust.

4.2.   Liidu tarbimine

Liidu tarbimine

| (151) | Komisjon selgitas liidu tarbimise välja järgmise põhjal:






  — | liidu tootmisharu samasuguse toote liidu turule müügi mahud; |
| --- | --- | --- |

(151)

Komisjon selgitas liidu tarbimise välja järgmise põhjal:

—

liidu tootmisharu samasuguse toote liidu turule müügi mahud;

| — | sulfaniilhappe ja selle soolade impordimahud (10-kohaliste TARICi koodide tasand), lähtudes Eurostati esitatud andmetest. |
| --- | --- |

—

sulfaniilhappe ja selle soolade impordimahud (10-kohaliste TARICi koodide tasand), lähtudes Eurostati esitatud andmetest.

| (152) | Arvestades asjaolu, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast, tuleb konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitada teave allolevates tabelites indekseeritud kujul. |
| --- | --- |

(152)

Arvestades asjaolu, et liidu tootmisharu koosneb ainult ühest tootjast, tuleb konfidentsiaalse äriteabe kaitsmiseks esitada teave allolevates tabelites indekseeritud kujul.

| (153) | Kooskõlas toimikule lisatud 18. novembri 2020. aasta teatega (109) järgis komisjon konservatiivset lähenemisviisi ning lähtus kahju analüüsimisel ainult TARICi koodide 2921420060 (sulfaniilhape) ja 2921420040 (naatriumsulfanilaat, mis on sulfaniilhappe naatriumhüdroksiidiga töötlemise teel saadud sulfaniilhappe sool) alusel toimunud importi. Komisjon ei võtnud siiski arvesse TARICi koodi 2921420090 (aniliini derivaadid ja nende soolad – muu) alusel toimunud importi, kuna see kood võib hõlmata lisaks uurimisalusele tootele ka muid tooteid ning selle koodi alla kuuluva uurimisaluse toote osakaalu kindlakstegemiseks ei olnud võimalik kasutada ühtegi asjakohast metoodikat. |
| --- | --- |

(153)

Kooskõlas toimikule lisatud 18. novembri 2020. aasta teatega (109) järgis komisjon konservatiivset lähenemisviisi ning lähtus kahju analüüsimisel ainult TARICi koodide 2921420060 (sulfaniilhape) ja 2921420040 (naatriumsulfanilaat, mis on sulfaniilhappe naatriumhüdroksiidiga töötlemise teel saadud sulfaniilhappe sool) alusel toimunud importi. Komisjon ei võtnud siiski arvesse TARICi koodi 2921420090 (aniliini derivaadid ja nende soolad – muu) alusel toimunud importi, kuna see kood võib hõlmata lisaks uurimisalusele tootele ka muid tooteid ning selle koodi alla kuuluva uurimisaluse toote osakaalu kindlakstegemiseks ei olnud võimalik kasutada ühtegi asjakohast metoodikat.

109

| (154) | Uurimine näitas, et liidu sulfaniilhappe turg suurenes esimest korda vaatlusaluse perioodi teisel aastal. Seejärel tarbimine siiski vähenes, kuid oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi suurem kui 2016. aastal.

  Tabel 2


  Liidu tarbimine (mahuindeks) | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tarbimine | 100 | 113 | 104 | 105 |
| Allikas: liidu tootja ja Eurostat. |

(154)

Uurimine näitas, et liidu sulfaniilhappe turg suurenes esimest korda vaatlusaluse perioodi teisel aastal. Seejärel tarbimine siiski vähenes, kuid oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil veidi suurem kui 2016. aastal.

Tabel 2

Tabel 2

Liidu tarbimine (mahuindeks)

Liidu tarbimine (mahuindeks)

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tarbimine

100

113

104

105

Allikas: liidu tootja ja Eurostat.

Allikas

4.3.   HRVst pärit import

HRVst pärit import

a)   
  Impordi maht ja turuosa

Impordi maht ja turuosa

| (155) | Komisjon tegi HRVst liitu suunatud impordi mahu kindlaks Eurostati andmete ja impordi turuosa põhjal, võrreldes neid impordimahte liidu tarbimisega, nagu on näidatud tabelis 3. |
| --- | --- |

(155)

Komisjon tegi HRVst liitu suunatud impordi mahu kindlaks Eurostati andmete ja impordi turuosa põhjal, võrreldes neid impordimahte liidu tarbimisega, nagu on näidatud tabelis 3.

| (156) | HRVst pärit impordi kogumaht suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli impordimaht 66 % suurem kui 2016. aastal. |
| --- | --- |

(156)

HRVst pärit impordi kogumaht suurenes vaatlusalusel perioodil pidevalt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli impordimaht 66 % suurem kui 2016. aastal.

| (157) | HRVst pärit import suurenes pidevalt ja moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enam kui kolmandiku koguimpordist. |
| --- | --- |

(157)

HRVst pärit import suurenes pidevalt ja moodustas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil enam kui kolmandiku koguimpordist.

| (158) | Esialgse uurimise käigus uuris komisjon sulfaniilhappe ja selle soolade importi, mis nähtub muu hulgas asjaomase toote määratlusest, mis on esitatud ajutisi meetmeid kehtestava määruse põhjendustes (110). Sellest hoolimata kirjeldas komisjon toodet, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, määruse regulatiivosas üksnes sulfaniilhappena. Probleemi tunnistati 2015. aastal. |
| --- | --- |

(158)

Esialgse uurimise käigus uuris komisjon sulfaniilhappe ja selle soolade importi, mis nähtub muu hulgas asjaomase toote määratlusest, mis on esitatud ajutisi meetmeid kehtestava määruse põhjendustes (110). Sellest hoolimata kirjeldas komisjon toodet, mille suhtes meetmeid kohaldatakse, määruse regulatiivosas üksnes sulfaniilhappena. Probleemi tunnistati 2015. aastal.

110

| (159) | 2015. aastal, kui eelmine aegumise läbivaatamine oli juba lõpule viidud, kehtestati liidu tariifse klassifitseerimise muutmisega naatriumsulfanilaadile uus TARICi kood (TARICi kood 2921420040). Lisaks võtsid Madalmaad (111) ja Itaalia (112) 2014. aasta lõpus ja 2015. aasta alguses vastu siduvat tariifiinformatsiooni (STI) käsitlevad otsused, millega klassifitseeriti sulfaniilhappe soolad TARICi koodi 2921420090 alla (aniliini derivaadid ja nende soolad – muud). |
| --- | --- |

(159)

2015. aastal, kui eelmine aegumise läbivaatamine oli juba lõpule viidud, kehtestati liidu tariifse klassifitseerimise muutmisega naatriumsulfanilaadile uus TARICi kood (TARICi kood 2921420040). Lisaks võtsid Madalmaad (111) ja Itaalia (112) 2014. aasta lõpus ja 2015. aasta alguses vastu siduvat tariifiinformatsiooni (STI) käsitlevad otsused, millega klassifitseeriti sulfaniilhappe soolad TARICi koodi 2921420090 alla (aniliini derivaadid ja nende soolad – muud).

111

112

| (160) | Eurostati impordistatistikast ilmneb, et Hiinast pärit ja TARICi koodi 2921420090 alusel toimunud impordi maht kõikus 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 1 500 – 3 000 tonni vahel (113). 2015. aasta muudatused kauba tariifses klassifitseerimises ja kahes siduvas tariifiinformatsioonis ei mõjutanud kuidagi selle TARICi koodiga seotud kõikumist. |
| --- | --- |

(160)

Eurostati impordistatistikast ilmneb, et Hiinast pärit ja TARICi koodi 2921420090 alusel toimunud impordi maht kõikus 2010. aasta ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodi vahelisel ajal 1 500 – 3 000 tonni vahel (113). 2015. aasta muudatused kauba tariifses klassifitseerimises ja kahes siduvas tariifiinformatsioonis ei mõjutanud kuidagi selle TARICi koodiga seotud kõikumist.

113

| (161) | TARICi koodi 2921420060 (sulfaniilhape) alusel Hiinast imporditud toodete kogused vähenesid seevastu selgelt pärast 2014. aastat. Aastatel 2010–2014 jäi impordimaht vahemikku 100–800 tonni aastas (114). Alates 2015. aastast ei ole see kunagi olnud üle 65 tonni. Lisaks suurenes HRVst pärit ja TARICi koodi 2921420040 (naatriumsulfanilaat) alusel toimunud impordi maht ligikaudu 35 tonnilt 2015. aastal rohkem kui 1 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(161)

TARICi koodi 2921420060 (sulfaniilhape) alusel Hiinast imporditud toodete kogused vähenesid seevastu selgelt pärast 2014. aastat. Aastatel 2010–2014 jäi impordimaht vahemikku 100–800 tonni aastas (114). Alates 2015. aastast ei ole see kunagi olnud üle 65 tonni. Lisaks suurenes HRVst pärit ja TARICi koodi 2921420040 (naatriumsulfanilaat) alusel toimunud impordi maht ligikaudu 35 tonnilt 2015. aastal rohkem kui 1 000 tonnini läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

114

| (162) | Seepärast leidis komisjon, et Hiina eksportivad tootjad kasutasid ära põhjendustes 158 ja 159 kirjeldatud olukorda ning jätkasid vaatlusalusel perioodil sulfaniilhappe soolade importi nende TARICi koodide alusel, mida dumpinguvastaste meetmete regulatiivosa sõnaselgelt ei hõlmanud.

  Tabel 3


  HRVst pärit import (tonnides, vahemikud) | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV | 600–670 | 550–600 | 750–800 | 1 050 – 1 100 |
| Indeks (2016 = 100) | 100 | 90 | 119 | 166 |
| Allikas: Eurostat. |

(162)

Seepärast leidis komisjon, et Hiina eksportivad tootjad kasutasid ära põhjendustes 158 ja 159 kirjeldatud olukorda ning jätkasid vaatlusalusel perioodil sulfaniilhappe soolade importi nende TARICi koodide alusel, mida dumpinguvastaste meetmete regulatiivosa sõnaselgelt ei hõlmanud.

Tabel 3

Tabel 3

HRVst pärit import (tonnides, vahemikud)

HRVst pärit import (tonnides, vahemikud)

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

HRV

600–670

550–600

750–800

1 050 – 1 100

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

100

100

90

90

119

119

166

166

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (163) | Nagu on selgitatud põhjendustes 158–161, suurenes uurimisaluse toote import pärast 2015. aastat, kui kehtestati naatriumsulfanilaadi TARICi kood. 2016. aastal moodustas Hiina import 14 % liidu turust. Selle turuosa vähenes 2017. aastal, kuid see taastus ja suurenes ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil küündis HRVst pärit impordi turuosa liidus 22 %ni.

  Tabel 4


  Turuosa liidus (%) | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| HRV (%) | 14 | 11 | 16 | 22 |
| Indeks (2016 = 100) | 100 | 80 | 115 | 158 |
| Allikas: arvutatud liidu tootjalt ja Eurostatilt saadud teabe põhjal. |

(163)

Nagu on selgitatud põhjendustes 158–161, suurenes uurimisaluse toote import pärast 2015. aastat, kui kehtestati naatriumsulfanilaadi TARICi kood. 2016. aastal moodustas Hiina import 14 % liidu turust. Selle turuosa vähenes 2017. aastal, kuid see taastus ja suurenes ülejäänud vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil küündis HRVst pärit impordi turuosa liidus 22 %ni.

Tabel 4

Tabel 4

Turuosa liidus (%)

Turuosa liidus (%)

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

HRV (%)

14

11

16

22

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

100

100

80

80

115

115

158

158

Allikas: arvutatud liidu tootjalt ja Eurostatilt saadud teabe põhjal.

Allikas:

b)   
  Impordihinnad ja hinna allalöömine

Impordihinnad ja hinna allalöömine

| (164) | Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Eurostatilt saadud andmete põhjal. HRVst pärit uurimisaluse toote keskmine impordihind vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistus. Sulfaniilhappe – mis on kehtivate meetmetega hõlmatud uurimisaluse toote ainus komponent – ja selle soolade impordihinna suundumused olid siiski erinevad. |
| --- | --- |

(164)

Komisjon tegi impordihinnad kindlaks Eurostatilt saadud andmete põhjal. HRVst pärit uurimisaluse toote keskmine impordihind vaatlusalusel perioodil peaaegu kahekordistus. Sulfaniilhappe – mis on kehtivate meetmetega hõlmatud uurimisaluse toote ainus komponent – ja selle soolade impordihinna suundumused olid siiski erinevad.

| (165) | HRVst pärit sulfaniilhappe impordihind langes vaatlusalusel perioodil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alanes impordihind vaatlusaluse perioodi algusega võrreldes peaaegu 10 %. Komisjon leidis, et 2018. aasta tipphind ei olnud representatiivne, sest see vastas kõigest 4 tonni HRVst imporditud sulfaniilhappe hinnale. |
| --- | --- |

(165)

HRVst pärit sulfaniilhappe impordihind langes vaatlusalusel perioodil. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil alanes impordihind vaatlusaluse perioodi algusega võrreldes peaaegu 10 %. Komisjon leidis, et 2018. aasta tipphind ei olnud representatiivne, sest see vastas kõigest 4 tonni HRVst imporditud sulfaniilhappe hinnale.

| (166) | HRVst pärit sulfaniilhappe soolade impordihinna suundumus oli vastupidine. Soolade impordihind suurenes pidevalt ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 190 %ni selle väärtusest 2016. aastal.

  Tabel 5


  Impordihind (eurot tonni kohta) | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Sulfaniilhappe hind (eurot tonni kohta) | 1 271 | 1 070 | 2 315 | 1 157 |
| Indeks (2016 = 100) | 100 | 84 | 182 | 91 |
| Sulfaniilhappe soolade  (115) hind (eurot tonni kohta) | 714 | 1 046 | 1 198 | 1 333 |
| Indeks (2016 = 100) | 100 | 146 | 168 | 187 |
| Uurimisaluse toote keskmine hind eurodes | 720 | 1 049 | 1 204 | 1 325 |
| Indeks (2016 = 100) | 100 | 146 | 167 | 184 |
| Allikas: Eurostat. |

(166)

HRVst pärit sulfaniilhappe soolade impordihinna suundumus oli vastupidine. Soolade impordihind suurenes pidevalt ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil peaaegu 190 %ni selle väärtusest 2016. aastal.

Tabel 5

Tabel 5

Impordihind (eurot tonni kohta)

Impordihind (eurot tonni kohta)

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Sulfaniilhappe hind (eurot tonni kohta)

1 271

1 070

2 315

1 157

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

100

100

84

84

182

182

91

91

Sulfaniilhappe soolade  (115) hind (eurot tonni kohta)

115

714

1 046

1 198

1 333

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

100

100

146

146

168

168

187

187

Uurimisaluse toote keskmine hind eurodes

720

1 049

1 204

1 325

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

100

100

146

146

167

167

184

184

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (167) | Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd ja täpsete imporditud tooteliikide kohta ei olnud piisavalt teavet, tegi komisjon hinna allalöömise kindlaks, võttes aluseks asjaomaste TARICi koodide alusel toimunud impordi ja eelduse, et Hiinast imporditud konkreetsete TARICi koodide alla kuuluvate toodete liigid on sarnased nendega, mida toodab ja müüb ainus liidu tootja. |
| --- | --- |

(167)

Kuna Hiina eksportivad tootjad ei teinud koostööd ja täpsete imporditud tooteliikide kohta ei olnud piisavalt teavet, tegi komisjon hinna allalöömise kindlaks, võttes aluseks asjaomaste TARICi koodide alusel toimunud impordi ja eelduse, et Hiinast imporditud konkreetsete TARICi koodide alla kuuluvate toodete liigid on sarnased nendega, mida toodab ja müüb ainus liidu tootja.

| (168) | Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon






  — | uurimisaluse toote kaalutud keskmist müügihinda, mida ainus liidu tootja küsis liidu turul sõltumatutelt klientidelt ja mida oli kohandatud tehasehindade tasemele ning |
| --- | --- | --- |

(168)

Selleks et teha kindlaks hinna allalöömine läbivaatamisega seotud uurimisperioodil, võrdles komisjon

—

uurimisaluse toote kaalutud keskmist müügihinda, mida ainus liidu tootja küsis liidu turul sõltumatutelt klientidelt ja mida oli kohandatud tehasehindade tasemele ning

| — | vastavaid HRV tootjatelt pärit uurimisaluse toote kaalutud keskmisi impordihindu (Eurostati andmed) (TARICi koodide kaupa), mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel (kulud, kindlustus, vedu) ja mida oli korrigeeritud, et võtta arvesse hinda mahalaadimisel koos tavapärase tollimaksu summa ja impordijärgsete kuludega. |
| --- | --- |

—

vastavaid HRV tootjatelt pärit uurimisaluse toote kaalutud keskmisi impordihindu (Eurostati andmed) (TARICi koodide kaupa), mis tehti kindlaks CIF-hinna alusel (kulud, kindlustus, vedu) ja mida oli korrigeeritud, et võtta arvesse hinda mahalaadimisel koos tavapärase tollimaksu summa ja impordijärgsete kuludega.

| (169) | Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(169)

Võrdluse tulemust väljendati protsendina liidu tootmisharu käibest läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

| (170) | Võttes arvesse põhjenduses 153 kirjeldatud lähenemisviisi, näitas võrdlus TARICi koodide klassifikatsioonil põhinevate võrreldavate tooteliikide HRVst pärit impordi puhul, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul 13,3 %. |
| --- | --- |

(170)

Võttes arvesse põhjenduses 153 kirjeldatud lähenemisviisi, näitas võrdlus TARICi koodide klassifikatsioonil põhinevate võrreldavate tooteliikide HRVst pärit impordi puhul, et läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli keskmine hinna allalöömise marginaal liidu turul 13,3 %.

4.4.   Import muudest kolmandatest riikidest kui HRVst

Import muudest kolmandatest riikidest kui HRVst

| (171) | Vaatlusalusel perioodil pärines suurem osa liidu koguimpordist USAst. Aastatel 2016–2017 USAst pärit import suurenes, seejärel vähenes pidevalt, kuid oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 % suurem kui 2016. aastal. Selle impordi turuosa suurenes 2016.–2018. aastal 8 protsendipunkti võrra ning vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 32 %-ni. |
| --- | --- |

(171)

Vaatlusalusel perioodil pärines suurem osa liidu koguimpordist USAst. Aastatel 2016–2017 USAst pärit import suurenes, seejärel vähenes pidevalt, kuid oli läbivaatamisega seotud uurimisperioodil 5 % suurem kui 2016. aastal. Selle impordi turuosa suurenes 2016.–2018. aastal 8 protsendipunkti võrra ning vähenes läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas 32 %-ni.

| (172) | Muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit impordi suundumust mõjutas tugevalt USAst pärit import, mille mahud muutusid samamoodi. Muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit impordi turuosa püsis vaatlusalusel perioodil üsna stabiilsena. Kolmandatest riikidest pärit import moodustas 38–41 % liidu turust.

  Tabel 6


  Muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit impordi maht ja turuosa (tonnides, %) | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| India – impordimaht | 270–300 | 70–100 | 70–100 | 270–300 |
| Indeks (2016 = 100) | 100 | 30 | 28 | 100 |
| India – turuosa (%) | 6 | 2 | 2 | 6 |
| Šveits – impordimaht | 0–1 | 0 | 0 | 0 |
| Indeks (2016 = 100) | 100 | 0 | 0 | 0 |
| Šveits – turuosa (%) | > 0,01 | 0 | 0 | 0 |
| Ameerika Ühendriigid – impordimaht | 1 450 – 1 500 | 2 000 – 2 050 | 1 900 – 1 950 | 1 550 – 1 600 |
| Indeks (2016 = 100) | 100 | 137 | 129 | 105 |
| Ameerika Ühendriigid – turuosa (%) | 32 | 39 | 40 | 32 |
| Kõik kolmandad riigid, v.a HRV – impordimaht | 1 720 – 1 800 | 2 070 – 2 150 | 1 970 – 2 050 | 1 720 – 1 900 |
| Indeks (2016 = 100) | 100 | 120 | 113 | 104 |
| Kõik kolmandad riigid, v.a HRV – turuosa (%) | 38 | 40 | 41 | 38 |
| Allikas: Eurostat. |

(172)

Muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit impordi suundumust mõjutas tugevalt USAst pärit import, mille mahud muutusid samamoodi. Muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit impordi turuosa püsis vaatlusalusel perioodil üsna stabiilsena. Kolmandatest riikidest pärit import moodustas 38–41 % liidu turust.

Tabel 6

Tabel 6

Muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit impordi maht ja turuosa (tonnides, %)

Muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit impordi maht ja turuosa (tonnides, %)

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

India – impordimaht

270–300

70–100

70–100

270–300

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

100

100

30

30

28

28

100

100

India – turuosa (%)

6

2

2

6

Šveits – impordimaht

0–1

0

0

0

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

100

100

0

0

0

0

0

0

Šveits – turuosa (%)

> 0,01

0

0

0

Ameerika Ühendriigid – impordimaht

1 450 – 1 500

2 000 – 2 050

1 900 – 1 950

1 550 – 1 600

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

100

100

137

137

129

129

105

105

Ameerika Ühendriigid – turuosa (%)

32

39

40

32

Kõik kolmandad riigid, v.a HRV – impordimaht

1 720 – 1 800

2 070 – 2 150

1 970 – 2 050

1 720 – 1 900

Indeks (2016 = 100)

Indeks (2016 = 100)

100

100

120

120

113

113

104

104

Kõik kolmandad riigid, v.a HRV – turuosa (%)

38

40

41

38

Allikas: Eurostat.

Allikas:

| (173) | Muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit uurimisaluse toote impordihinnad olid Hiina impordihindadest tunduvalt kõrgemad, alates umbes 1 400 eurost tonni kohta 2017. aastal kuni peaaegu 1 700 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil. |
| --- | --- |

(173)

Muudest kolmandatest riikidest kui HRVst pärit uurimisaluse toote impordihinnad olid Hiina impordihindadest tunduvalt kõrgemad, alates umbes 1 400 eurost tonni kohta 2017. aastal kuni peaaegu 1 700 euroni tonni kohta läbivaatamisega seotud uurimisperioodil.

4.5.   Tootmisharu majanduslik olukord

Tootmisharu majanduslik olukord

4.5.1.   Üldised märkused

Üldised märkused

| (174) | Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 uuriti dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnates kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajaid. |
| --- | --- |

(174)

Kooskõlas alusmääruse artikli 3 lõikega 5 uuriti dumpinguhinnaga impordi mõju liidu tootmisharule, hinnates kõiki vaatlusalusel perioodil liidu tootmisharu seisundit mõjutanud majandusnäitajaid.

| (175) | Liidu tootmisharu puhul väljavõttelist uuringut ei kasutatud. Seega hinnati tootmisharu majanduslikku olukorda ainsa liidu tootja järgi, kelle toodang moodustab 100 % liidu toodangust. |
| --- | --- |

(175)

Liidu tootmisharu puhul väljavõttelist uuringut ei kasutatud. Seega hinnati tootmisharu majanduslikku olukorda ainsa liidu tootja järgi, kelle toodang moodustab 100 % liidu toodangust.

| (176) | Komisjon eristas kahju kindlakstegemiseks makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas näitajaid liidu tootja läbivaatamistaotluses esitatud andmete ja kõnealuselt tootjalt küsimustikule saadud ristkontrollitud vastuste põhjal. |
| --- | --- |

(176)

Komisjon eristas kahju kindlakstegemiseks makro- ja mikromajanduslikke kahjunäitajaid. Komisjon hindas näitajaid liidu tootja läbivaatamistaotluses esitatud andmete ja kõnealuselt tootjalt küsimustikule saadud ristkontrollitud vastuste põhjal.

| (177) | Need andmed leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamiseks representatiivsed. |
| --- | --- |

(177)

Need andmed leiti olevat liidu tootmisharu majandusliku olukorra kirjeldamiseks representatiivsed.

| (178) | Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine. |
| --- | --- |

(178)

Makromajanduslikud näitajad on järgmised: toodang, tootmisvõimsus, tootmisvõimsuse rakendamine, müügimaht, turuosa, majanduskasv, tööhõive, tootlikkus, dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine.

| (179) | Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind ja hindu mõjutavad tegurid, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime. |
| --- | --- |

(179)

Mikromajanduslikud näitajad on järgmised: keskmine ühikuhind ja hindu mõjutavad tegurid, ühikukulu, tööjõukulud, laovarud, kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime.

4.5.2.   Makromajanduslikud näitajad

Makromajanduslikud näitajad

4.5.2.1.   Toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

| (180) | Vaatlusaluse perioodi jooksul, nimelt aastatel 2016–2018 tootmine vähenes. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil see veidi taastus, jäi see 11 % väiksemaks kui 2016. aastal. |
| --- | --- |

(180)

Vaatlusaluse perioodi jooksul, nimelt aastatel 2016–2018 tootmine vähenes. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil see veidi taastus, jäi see 11 % väiksemaks kui 2016. aastal.

| (181) | Tootmisvõimsus püsis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul muutumatuna. |
| --- | --- |

(181)

Tootmisvõimsus püsis kogu vaatlusaluse perioodi jooksul muutumatuna.

| (182) | Tootmisvõimsuse rakendamine järgis stabiilse tootmisvõimsuse juures tootmisega sama arengusuunda. Seega vähenes tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2016. aastaga 11 % (ehk 8 protsendipunkti võrra). Lisaks jäi tootmisvõimsuse rakendamine juba 2016. aastal allapoole optimaalset taset.

  Tabel 7


  Liidu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Toodang tonnides (indeks) | 100 | 99 | 79 | 89 |
| Tootmisvõimsus tonnides (indeks) | 100 | 100 | 100 | 100 |
| Tootmisvõimsuse rakendamine (%) | 71 | 70 | 56 | 63 |
| Allikas: küsimustikule antud vastused. |

(182)

Tootmisvõimsuse rakendamine järgis stabiilse tootmisvõimsuse juures tootmisega sama arengusuunda. Seega vähenes tootmisvõimsus läbivaatamisega seotud uurimisperioodil võrreldes 2016. aastaga 11 % (ehk 8 protsendipunkti võrra). Lisaks jäi tootmisvõimsuse rakendamine juba 2016. aastal allapoole optimaalset taset.

Tabel 7

Tabel 7

Liidu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

Liidu toodang, tootmisvõimsus ja tootmisvõimsuse rakendamine

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Toodang tonnides (indeks)

100

99

79

89

Tootmisvõimsus tonnides (indeks)

100

100

100

100

Tootmisvõimsuse rakendamine (%)

71

70

56

63

Allikas: küsimustikule antud vastused.

Allikas:

4.5.2.2.   Müügimaht ja turuosa

| (183) | Pärast liidu tarbimise suurenemist 2017. aastal suutis ka liidu tootja oma müügimahtu suurendada. Vaatlusaluse perioodi teises pooles müügimaht siiski vähenes ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 11 % väiksem kui 2016. aastal. |
| --- | --- |

(183)

Pärast liidu tarbimise suurenemist 2017. aastal suutis ka liidu tootja oma müügimahtu suurendada. Vaatlusaluse perioodi teises pooles müügimaht siiski vähenes ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 11 % väiksem kui 2016. aastal.

| (184) | Lisaks kaotas ainus liidu tootja vaatlusalusel perioodil turuosa. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tema turuosa 8 protsendipunkti võrra väiksem kui 2016. aastal.

  Tabel 8


  Müügimaht ja turuosa | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Müügimaht tonnides (indeks) | 100 | 115 | 92 | 89 |
| Turuosa protsentides (indeks) (%) | 48 | 49 | 43 | 40 |
| Allikas: küsimustikule antud vastused. |

(184)

Lisaks kaotas ainus liidu tootja vaatlusalusel perioodil turuosa. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli tema turuosa 8 protsendipunkti võrra väiksem kui 2016. aastal.

Tabel 8

Tabel 8

Müügimaht ja turuosa

Müügimaht ja turuosa

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Müügimaht tonnides (indeks)

100

115

92

89

Turuosa protsentides (indeks) (%)

48

49

43

40

Allikas: küsimustikule antud vastused.

Allikas:

4.5.2.3.   Majanduskasv

| (185) | Alates 2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suurenes liidu tarbimine pidevalt. Sellegipoolest vähenes liidu tootmisharu müügimaht HRVst pärit madala hinnaga impordist tingitud suureneva konkurentsi tõttu. See tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa vähenemise vaatlusalusel perioodil. |
| --- | --- |

(185)

Alates 2016. aastast kuni läbivaatamisega seotud uurimisperioodi lõpuni suurenes liidu tarbimine pidevalt. Sellegipoolest vähenes liidu tootmisharu müügimaht HRVst pärit madala hinnaga impordist tingitud suureneva konkurentsi tõttu. See tõi kaasa liidu tootmisharu turuosa vähenemise vaatlusalusel perioodil.

4.5.2.4.   Tööhõive ja tootlikkus

| (186) | Ajavahemikul 2016–2018 vähenes liidu tootmisharu tööhõive tase ja tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid suhtarvudes. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu annab uurimisaluse toote tootmiseks tööd piiratud arvule inimestele. Seega tekitas töötajate arvu väike suurenemine, väljendatuna baasaasta 2016 indeksina, tööhõive järsu suurenemise. Seetõttu ei saa tööhõive suurenemist vaatlusalusel perioodil tõlgendada selge märgina majanduse elavnemisest. |
| --- | --- |

(186)

Ajavahemikul 2016–2018 vähenes liidu tootmisharu tööhõive tase ja tõusis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vaid suhtarvudes. Sellega seoses tuleb märkida, et liidu tootmisharu annab uurimisaluse toote tootmiseks tööd piiratud arvule inimestele. Seega tekitas töötajate arvu väike suurenemine, väljendatuna baasaasta 2016 indeksina, tööhõive järsu suurenemise. Seetõttu ei saa tööhõive suurenemist vaatlusalusel perioodil tõlgendada selge märgina majanduse elavnemisest.

| (187) | Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) täistööaja ekvivalendi kohta aastas, suurenes 2017. aastal 2016. aastaga võrreldes 15 %. Ülejäänud vaatlusalusel perioodil tootlikkus vähenes. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil andsid tootmismahud, mis olid väiksemad kui 2016. aastal, koos 2016. aastaga võrreldes suurema arvu töötajatega tulemuseks tootlikkuse, mis oli vaid 78 % 2016. aasta tasemest.

  Tabel 9


  Tööhõive ja tootlikkus | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Tööhõive täistööaja ekvivalendina (indeks) | 100 | 86 | 71 | 114 |
| Tootlikkus tonnides täistööaja ekvivalendi kohta (indeks) | 100 | 115 | 110 | 78 |
| Allikas: küsimustikule antud vastused. |

(187)

Liidu tootmisharu tööjõu tootlikkus, mida mõõdetakse toodanguna (tonnides) täistööaja ekvivalendi kohta aastas, suurenes 2017. aastal 2016. aastaga võrreldes 15 %. Ülejäänud vaatlusalusel perioodil tootlikkus vähenes. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil andsid tootmismahud, mis olid väiksemad kui 2016. aastal, koos 2016. aastaga võrreldes suurema arvu töötajatega tulemuseks tootlikkuse, mis oli vaid 78 % 2016. aasta tasemest.

Tabel 9

Tabel 9

Tööhõive ja tootlikkus

Tööhõive ja tootlikkus

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Tööhõive täistööaja ekvivalendina (indeks)

100

86

71

114

Tootlikkus tonnides täistööaja ekvivalendi kohta (indeks)

100

115

110

78

Allikas: küsimustikule antud vastused.

Allikas:

4.5.2.5.   Dumpingumarginaali suurus ja varasemast dumpingust taastumine

| (188) | Uurimine näitas, et HRVst pärit dumping jätkub ning põhjenduses 137 esitatud dumpingumarginaalid on miinimumtasemest palju suuremad. |
| --- | --- |

(188)

Uurimine näitas, et HRVst pärit dumping jätkub ning põhjenduses 137 esitatud dumpingumarginaalid on miinimumtasemest palju suuremad.

| (189) | Lisaks oli HRVst pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne ja moodustas 22 % liidu turust. |
| --- | --- |

(189)

Lisaks oli HRVst pärit import läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärne ja moodustas 22 % liidu turust.

| (190) | Aegumise läbivaatamine näitas, et kehtivad meetmed ei võimaldanud liidu tootmisharul varasemast dumpingust taastuda. |
| --- | --- |

(190)

Aegumise läbivaatamine näitas, et kehtivad meetmed ei võimaldanud liidu tootmisharul varasemast dumpingust taastuda.

4.5.3.   Mikromajanduslikud näitajad

Mikromajanduslikud näitajad

4.5.3.1.   Hinnad ja neid mõjutavad tegurid

| (191) | Liidu tootmisharu keskmine ühikuhind liidu turul suurenes 2016.–2017. aastal 8 %. Vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal hind siiski langes ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 4 % kõrgem kui 2016. aastal. |
| --- | --- |

(191)

Liidu tootmisharu keskmine ühikuhind liidu turul suurenes 2016.–2017. aastal 8 %. Vaatlusaluse perioodi kahel viimasel aastal hind siiski langes ja läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli see 4 % kõrgem kui 2016. aastal.

| (192) | Samamoodi suurenesid vaatlusalusel perioodil tootmiskulud. Selle suurenemise ulatus ületas oluliselt müügihinna tõusu. Seega suurenes ühiku tootmiskulu 2018. aastal 20 %. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühiku tootmiskulu vähenes, oli see 10 % suurem kui 2016. aastal. See areng koos ainult 4 % kõrgema müügihinnaga mõjutas liidu tootja kasumlikkust.

  Tabel 10


  Ühikuhind ja ühikukulu liidu turul | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu ühikuhind sõltumatutele klientidele eurodes tonni kohta (indeks) | 100 | 108 | 107 | 104 |
| Liidu ühiku tootmiskulu eurodes tonni kohta (indeks) | 100 | 104 | 120 | 110 |
| Allikas: küsimustikule antud vastused. |

(192)

Samamoodi suurenesid vaatlusalusel perioodil tootmiskulud. Selle suurenemise ulatus ületas oluliselt müügihinna tõusu. Seega suurenes ühiku tootmiskulu 2018. aastal 20 %. Kuigi läbivaatamisega seotud uurimisperioodil ühiku tootmiskulu vähenes, oli see 10 % suurem kui 2016. aastal. See areng koos ainult 4 % kõrgema müügihinnaga mõjutas liidu tootja kasumlikkust.

Tabel 10

Tabel 10

Ühikuhind ja ühikukulu liidu turul

Ühikuhind ja ühikukulu liidu turul

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu ühikuhind sõltumatutele klientidele eurodes tonni kohta (indeks)

100

108

107

104

Liidu ühiku tootmiskulu eurodes tonni kohta (indeks)

100

104

120

110

Allikas: küsimustikule antud vastused.

Allikas:

4.5.3.2.   Tööjõukulud

| (193) | Keskmised tööjõukulud suurenesid aastatel 2016–2018 märkimisväärselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid tööjõukulud töötaja kohta 2016. aastaga võrreldava tasemeni.

  Tabel 11


  Tööjõukulud | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Liidu tööjõukulud eurodes täistööaja ekvivalendi kohta (indeks) | 100 | 119 | 133 | 102 |
| Allikas: küsimustikule antud vastused. |

(193)

Keskmised tööjõukulud suurenesid aastatel 2016–2018 märkimisväärselt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil vähenesid tööjõukulud töötaja kohta 2016. aastaga võrreldava tasemeni.

Tabel 11

Tabel 11

Tööjõukulud

Tööjõukulud

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Liidu tööjõukulud eurodes täistööaja ekvivalendi kohta (indeks)

100

119

133

102

Allikas: küsimustikule antud vastused.

Allikas:

4.5.3.3.   Laovarud

| (194) | Aastatel 2016–2018 arenesid laovarud positiivses suunas. Lõppvarude kogus vähenes sel perioodil 70 %. Sellest hoolimata suurenes see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas märkimisväärselt ja küündis peaaegu sama tasemeni kui 2016. aastal.

  Tabel 12


  Laovarud | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lõppvarud tonnides (indeks) | 100 | 62 | 29 | 97 |
| Allikas: küsimustikule antud vastused. |

(194)

Aastatel 2016–2018 arenesid laovarud positiivses suunas. Lõppvarude kogus vähenes sel perioodil 70 %. Sellest hoolimata suurenes see läbivaatamisega seotud uurimisperioodil taas märkimisväärselt ja küündis peaaegu sama tasemeni kui 2016. aastal.

Tabel 12

Tabel 12

Laovarud

Laovarud

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Lõppvarud tonnides (indeks)

100

62

29

97

Allikas: küsimustikule antud vastused.

Allikas:

4.5.3.4.   Kasumlikkus, rahavoog, investeeringud, investeeringutasuvus ja kapitali kaasamise võime

| (195) | Vaatlusaluse perioodi jooksul, nimelt 2017. aastal liidu tootmisharu kasumlikkus, väljendatuna protsendina netomüügist, suurenes. Sellele suurenemisele järgnes järsk langus ja liidu tootja jäi ülejäänud vaatlusalusel perioodil, sealhulgas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjumisse. Peamiselt põhjustas selle asjaolu, et tootmiskulud jõudsid 2018. aastal haripunkti, kuid konkureerides HRVst pärit madala hinnaga impordi suureneva mahuga, ei olnud liidu tootjal võimalik tõsta oma müügihinda asjakohasele tasemele. |
| --- | --- |

(195)

Vaatlusaluse perioodi jooksul, nimelt 2017. aastal liidu tootmisharu kasumlikkus, väljendatuna protsendina netomüügist, suurenes. Sellele suurenemisele järgnes järsk langus ja liidu tootja jäi ülejäänud vaatlusalusel perioodil, sealhulgas läbivaatamisega seotud uurimisperioodil kahjumisse. Peamiselt põhjustas selle asjaolu, et tootmiskulud jõudsid 2018. aastal haripunkti, kuid konkureerides HRVst pärit madala hinnaga impordi suureneva mahuga, ei olnud liidu tootjal võimalik tõsta oma müügihinda asjakohasele tasemele.

| (196) | Investeeringutasuvus, väljendatuna kasumi protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. Aastatel 2016–2017 see suurenes. Vaatlusaluse perioodi teises pooles langes investeeringutasuvus negatiivsete näitajateni.

  Tabel 13


  Kasumlikkus ja investeeringutasuvus | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Kasumlikkus protsentides (indeks) | 100 | 309 | –59 | –76 |
| Investeeringutasuvus protsentides (indeks) | 100 | 355 | –57 | –71 |
| Allikas: küsimustikule antud vastused. |

(196)

Investeeringutasuvus, väljendatuna kasumi protsendina investeeringute arvestuslikust netoväärtusest, järgis üldjoontes kasumlikkuse suundumust. Aastatel 2016–2017 see suurenes. Vaatlusaluse perioodi teises pooles langes investeeringutasuvus negatiivsete näitajateni.

Tabel 13

Tabel 13

Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

Kasumlikkus ja investeeringutasuvus

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Kasumlikkus protsentides (indeks)

100

309

–59

–76

Investeeringutasuvus protsentides (indeks)

100

355

–57

–71

Allikas: küsimustikule antud vastused.

Allikas:

| (197) | Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Äritegevusest tulenev netorahavoog järgis kasumlikkuse suundumust. Selle väärtus suurenes aastatel 2016–2017 rohkem kui kuus korda. 2018. aastal vähenes rahavoog ühe kolmandikuni selle 2017. aasta väärtusest. Netorahavoog vähenes jätkuvalt ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt negatiivsete näitajateni.

  Tabel 14


  Rahavoog | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rahavoog eurodes (indeks) | 100 | 648 | 217 | –163 |
| Allikas: küsimustikule antud vastused. |

(197)

Netorahavoog näitab liidu tootjate suutlikkust oma tegevust ise rahastada. Äritegevusest tulenev netorahavoog järgis kasumlikkuse suundumust. Selle väärtus suurenes aastatel 2016–2017 rohkem kui kuus korda. 2018. aastal vähenes rahavoog ühe kolmandikuni selle 2017. aasta väärtusest. Netorahavoog vähenes jätkuvalt ja jõudis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil märkimisväärselt negatiivsete näitajateni.

Tabel 14

Tabel 14

Rahavoog

Rahavoog

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Rahavoog eurodes (indeks)

100

648

217

–163

Allikas: küsimustikule antud vastused.

Allikas:

| (198) | Liidu tootmisharu iga-aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli netoinvesteeringute väärtus 77 % väiksem kui 2016. aastal. |
| --- | --- |

(198)

Liidu tootmisharu iga-aastased investeeringud samasuguse toote tootmisse vähenesid kogu vaatlusaluse perioodi jooksul pidevalt. Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli netoinvesteeringute väärtus 77 % väiksem kui 2016. aastal.

| (199) | Liidu tootja pidas teavet oma kapitali kaasamise võime kohta konfidentsiaalseks. Seetõttu ei saa komisjon selle asjaolu kohta tehtud järeldusi avalikustada.

  Tabel 15


  Investeeringud | 2016 | 2017 | 2018 | Läbivaatamisega seotud uurimisperiood |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Netoinvesteeringud (eurodes, indeks) | 100 | 72 | 56 | 23 |
| Allikas: küsimustikule antud vastused. |

(199)

Liidu tootja pidas teavet oma kapitali kaasamise võime kohta konfidentsiaalseks. Seetõttu ei saa komisjon selle asjaolu kohta tehtud järeldusi avalikustada.

Tabel 15

Tabel 15

Investeeringud

Investeeringud

2016

2017

2018

Läbivaatamisega seotud uurimisperiood

Netoinvesteeringud (eurodes, indeks)

100

72

56

23

Allikas: küsimustikule antud vastused.

Allikas:

4.6.   Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

Järeldus liidu tootmisharu olukorra kohta

| (200) | Uurimine näitas, et HRVst pärit madala dumpinguhinnaga toodete import suurenes pärast eelmist aegumise läbivaatamist. Seda arengut soodustas eelkõige põhjendustes 158 ja 159 kirjeldatud olukord ning sellest tulenev uurimisaluse toote import TARICi koodide alusel, mida dumpinguvastased meetmed sõnaselgelt ei hõlmanud. Liidu tootmisharu jaoks tõi see kaasa tootmis- ja müügimahu vähenemise, mis omakorda halvendas tootmisharu üldist finantsolukorda. |
| --- | --- |

(200)

Uurimine näitas, et HRVst pärit madala dumpinguhinnaga toodete import suurenes pärast eelmist aegumise läbivaatamist. Seda arengut soodustas eelkõige põhjendustes 158 ja 159 kirjeldatud olukord ning sellest tulenev uurimisaluse toote import TARICi koodide alusel, mida dumpinguvastased meetmed sõnaselgelt ei hõlmanud. Liidu tootmisharu jaoks tõi see kaasa tootmis- ja müügimahu vähenemise, mis omakorda halvendas tootmisharu üldist finantsolukorda.

| (201) | Uuritud makro- ja mikronäitajatest ilmnes, et hoolimata dumpinguvastastest tollimaksudest kandis liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(201)

Uuritud makro- ja mikronäitajatest ilmnes, et hoolimata dumpinguvastastest tollimaksudest kandis liidu tootmisharu läbivaatamisega seotud uurimisperioodil jätkuvalt olulist kahju alusmääruse artikli 3 lõike 1 tähenduses.

5.   KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

KAHJU JÄTKUMISE TÕENÄOSUS

| (202) | Komisjon järeldas põhjenduses 200, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Lisaks sellele järeldusele hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas juhul kui meetmetel lastakse aeguda, oleks tõenäoline, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitaks jätkuvalt kahju. |
| --- | --- |

(202)

Komisjon järeldas põhjenduses 200, et liidu tootmisharu kandis läbivaatamisega seotud uurimisperioodil olulist kahju. Lisaks sellele järeldusele hindas komisjon kooskõlas alusmääruse artikli 11 lõikega 2, kas juhul kui meetmetel lastakse aeguda, oleks tõenäoline, et Hiinast pärit dumpinguhinnaga import tekitaks jätkuvalt kahju.

| (203) | Sellega seoses uuris komisjon HRV tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, hindu muudel turgudel, liidu turu atraktiivsust ja HRVst pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda. |
| --- | --- |

(203)

Sellega seoses uuris komisjon HRV tootmisvõimsust ja vaba tootmisvõimsust, hindu muudel turgudel, liidu turu atraktiivsust ja HRVst pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale juhul, kui meetmetel lastakse aeguda.

5.1.   Vaba tootmisvõimsus

Vaba tootmisvõimsus

| (204) | Nagu on märgitud põhjendustes 141–143, on Hiina eksportijatel olemas ekspordi kiireks suurendamiseks vajalik märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Nende vaba tootmisvõimsust hinnati 35 000 – 65 000 tonnile, mis on vähemalt viis korda suurem kui liidu tarbimine. |
| --- | --- |

(204)

Nagu on märgitud põhjendustes 141–143, on Hiina eksportijatel olemas ekspordi kiireks suurendamiseks vajalik märkimisväärne vaba tootmisvõimsus. Nende vaba tootmisvõimsust hinnati 35 000 – 65 000 tonnile, mis on vähemalt viis korda suurem kui liidu tarbimine.

5.2.   Hinnad muudel eksporditurgudel

Hinnad muudel eksporditurgudel

| (205) | Nagu on selgitatud põhjenduses 144, eksportisid Hiina tootjad sulfaniilhapet ja selle soolasid kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud USAsse, hindadega, mis olid madalamad hinnast, mida nad said küsida liidu turul. Lisaks oli hinnaerinevus märkimisväärne, sest 2019. aastal oli aniliini derivaatide ja nende soolade keskmine müügihind liidus üle kolme korra kõrgem kui muudel eksporditurgudel. |
| --- | --- |

(205)

Nagu on selgitatud põhjenduses 144, eksportisid Hiina tootjad sulfaniilhapet ja selle soolasid kõikidesse kolmandatesse riikidesse, välja arvatud USAsse, hindadega, mis olid madalamad hinnast, mida nad said küsida liidu turul. Lisaks oli hinnaerinevus märkimisväärne, sest 2019. aastal oli aniliini derivaatide ja nende soolade keskmine müügihind liidus üle kolme korra kõrgem kui muudel eksporditurgudel.

5.3.   Liidu turu atraktiivsus

Liidu turu atraktiivsus

| (206) | Võttes arvesse liidu turu tulusamaid hindu võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, nagu on kirjeldatud põhjendustes 145 ja 146, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatesse riikidesse eksporditavad märkimisväärsed tootekogused ümber liidu turule. |
| --- | --- |

(206)

Võttes arvesse liidu turu tulusamaid hindu võrreldes mõne kolmanda riigi turuga, nagu on kirjeldatud põhjendustes 145 ja 146, on tõenäoline, et dumpinguvastaste meetmete aegumise korral suunataks praegu kolmandatesse riikidesse eksporditavad märkimisväärsed tootekogused ümber liidu turule.

| (207) | Seega suurendaksid Hiina tootjad meetmete puudumise korral tänu dumpinguhinnaga impordile, mis lööb liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla, tõenäoliselt oma esindatust liidu turul nii mahu kui ka turuosa arvestuses, nagu on selgitatud põhjendustes 164–169. |
| --- | --- |

(207)

Seega suurendaksid Hiina tootjad meetmete puudumise korral tänu dumpinguhinnaga impordile, mis lööb liidu tootmisharu müügihinnad märkimisväärselt alla, tõenäoliselt oma esindatust liidu turul nii mahu kui ka turuosa arvestuses, nagu on selgitatud põhjendustes 164–169.

5.4.   HRVst pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, juhul kui meetmetel lastakse aeguda

HRVst pärit impordi mõju liidu tootmisharu olukorrale, juhul kui meetmetel lastakse aeguda

| (208) | Kui lasta meetmetel aeguda, võib eeldada impordi suurenemist HRVst, kuna liidu turg on atraktiivne, nagu selgitatud põhjendustes 205 ja 206. See import lööks tõenäoliselt alla liidu tootmisharu hinnad või tooks vähemalt kaasa tugeva surve liidu tootmisharu mittekahjustava hinnataseme alandamiseks, nagu on selgitatud põhjendustes 164–169. |
| --- | --- |

(208)

Kui lasta meetmetel aeguda, võib eeldada impordi suurenemist HRVst, kuna liidu turg on atraktiivne, nagu selgitatud põhjendustes 205 ja 206. See import lööks tõenäoliselt alla liidu tootmisharu hinnad või tooks vähemalt kaasa tugeva surve liidu tootmisharu mittekahjustava hinnataseme alandamiseks, nagu on selgitatud põhjendustes 164–169.

5.5.   Järeldus olulise kahju jätkumise tõenäosuse kohta

Järeldus olulise kahju jätkumise tõenäosuse kohta

| (209) | Hiinast tõenäoliselt saabuva dumpinguhinnaga impordi suurte koguste tõttu oleks liidu tootmisharu sunnitud oma tootmist vähendama või hindu alandama. HRV vaba tootmisvõimsus on niivõrd suur, et isegi müügist väikese osa ümbersuunamine liitu mõjutaks liidu tootmisharu negatiivselt, eriti kuna Hiina eksport muudesse kolmandatesse riikidesse on näidanud, et liidu turu jaoks mõeldud hinnad võivad langeda, mis lööks liidu tootmisharu hindu veelgi rohkem alla. Liidu tootmisharu tootmismahtude vähenemine või müügihindade alanemine tooks kaasa kasumlikkuse vähenemise ja muude tulemusnäitajate edasise halvenemise. |
| --- | --- |

(209)

Hiinast tõenäoliselt saabuva dumpinguhinnaga impordi suurte koguste tõttu oleks liidu tootmisharu sunnitud oma tootmist vähendama või hindu alandama. HRV vaba tootmisvõimsus on niivõrd suur, et isegi müügist väikese osa ümbersuunamine liitu mõjutaks liidu tootmisharu negatiivselt, eriti kuna Hiina eksport muudesse kolmandatesse riikidesse on näidanud, et liidu turu jaoks mõeldud hinnad võivad langeda, mis lööks liidu tootmisharu hindu veelgi rohkem alla. Liidu tootmisharu tootmismahtude vähenemine või müügihindade alanemine tooks kaasa kasumlikkuse vähenemise ja muude tulemusnäitajate edasise halvenemise.

| (210) | Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et praeguste dumpinguvastaste meetmete aegumise korral on olulise kahju jätkumine tõenäoline. |
| --- | --- |

(210)

Eespool öeldu põhjal võib järeldada, et praeguste dumpinguvastaste meetmete aegumise korral on olulise kahju jätkumine tõenäoline.

6.   LIIDU HUVID

LIIDU HUVID

| (211) | Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Alusmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha. |
| --- | --- |

(211)

Kooskõlas alusmääruse artikliga 21 uuris komisjon, kas kehtestatud dumpinguvastaste meetmete säilitamine võiks olla vastuolus liidu kui terviku huvidega. Liidu huvide kindlakstegemine põhines kõigi erinevate asjaomaste huvide hindamisel. Alusmääruse artikli 21 lõike 2 kohaselt anti kõikidele huvitatud isikutele võimalus oma seisukohad teatavaks teha.

6.1.   Liidu tootmisharu huvid

Liidu tootmisharu huvid

| (212) | Nagu on märgitud põhjenduses 208, on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt, juhul kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Seepärast oleks meetmete kohaldamise jätkamine liidu tootmisharule kasulik, sest liidu tootja saaks võimaluse suurendada oma müügimahtu ja turuosa, parandada kasumlikkust ja üldist majanduslikku olukorda. |
| --- | --- |

(212)

Nagu on märgitud põhjenduses 208, on tõenäoline, et liidu tootmisharu seisund halveneb tunduvalt, juhul kui dumpinguvastastel meetmetel lastakse aeguda. Seepärast oleks meetmete kohaldamise jätkamine liidu tootmisharule kasulik, sest liidu tootja saaks võimaluse suurendada oma müügimahtu ja turuosa, parandada kasumlikkust ja üldist majanduslikku olukorda.

| (213) | Meetmete kohaldamise lõpetamine ohustaks seevastu tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, sest tõenäoliselt suunataks Hiina import dumpinguhindadega ja märkimisväärsetes kogustes ümber liidu turule, mis põhjustaks liidu tootmisharule jätkuvalt olulist kahju. |
| --- | --- |

(213)

Meetmete kohaldamise lõpetamine ohustaks seevastu tõsiselt liidu tootmisharu elujõulisust, sest tõenäoliselt suunataks Hiina import dumpinguhindadega ja märkimisväärsetes kogustes ümber liidu turule, mis põhjustaks liidu tootmisharule jätkuvalt olulist kahju.

6.2.   Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

Sõltumatute importijate ja kasutajate huvid

| (214) | Aegumise läbivaatamise taotluses osutas taotluse esitaja 25 liidu importijale ja/või kasutajale. Kõiki äriühinguid teavitati aegumise läbivaatamise algatamisest. Ükski neist ei teinud uurimise käigus koostööd ega registreerinud end huvitatud isikuna. |
| --- | --- |

(214)

Aegumise läbivaatamise taotluses osutas taotluse esitaja 25 liidu importijale ja/või kasutajale. Kõiki äriühinguid teavitati aegumise läbivaatamise algatamisest. Ükski neist ei teinud uurimise käigus koostööd ega registreerinud end huvitatud isikuna.

| (215) | Nagu on selgitatud põhjenduses 34, on sulfaniilhappel viis peamist kasutusala: optilised valgendid, betoonilisandid, toiduvärvid, spetsiaalvärvid ja farmaatsiatööstuses kasutatavad värvained. Varasemates uurimistes leiti, et uurimisaluse tootega seotud kulude osakaal ravimite ja spetsiaalvärvide tootjate tootmiskuludes oli tühine – ligikaudu 1 %. Samas moodustas see 4–12 % optiliste valgendite ja betoonilisandite tootjate tootmiskuludest. Kuna ükski kasutaja ega importija ei teinud uurimises koostööd, võib järeldada, et meetmed ei ole neile olulist negatiivset mõju avaldanud. |
| --- | --- |

(215)

Nagu on selgitatud põhjenduses 34, on sulfaniilhappel viis peamist kasutusala: optilised valgendid, betoonilisandid, toiduvärvid, spetsiaalvärvid ja farmaatsiatööstuses kasutatavad värvained. Varasemates uurimistes leiti, et uurimisaluse tootega seotud kulude osakaal ravimite ja spetsiaalvärvide tootjate tootmiskuludes oli tühine – ligikaudu 1 %. Samas moodustas see 4–12 % optiliste valgendite ja betoonilisandite tootjate tootmiskuludest. Kuna ükski kasutaja ega importija ei teinud uurimises koostööd, võib järeldada, et meetmed ei ole neile olulist negatiivset mõju avaldanud.

| (216) | Lisaks toodetakse uurimisalust toodet praegu ainult neljas riigis üle kogu maailma: ELis, Hiinas, Indias ja USAs. Seepärast leidis komisjon, et meetmete kohaldamise pikendamine aitaks säilitada sulfaniilhappe kasutajate jaoks juba niigi piiratud allikate valikut. |
| --- | --- |

(216)

Lisaks toodetakse uurimisalust toodet praegu ainult neljas riigis üle kogu maailma: ELis, Hiinas, Indias ja USAs. Seepärast leidis komisjon, et meetmete kohaldamise pikendamine aitaks säilitada sulfaniilhappe kasutajate jaoks juba niigi piiratud allikate valikut.

| (217) | Komisjon järeldas seega, et meetmete kohaldamise jätkamine ei oleks vastuolus importijate ja kasutajate huvidega. |
| --- | --- |

(217)

Komisjon järeldas seega, et meetmete kohaldamise jätkamine ei oleks vastuolus importijate ja kasutajate huvidega.

6.3.   Järeldus liidu huvide kohta

Järeldus liidu huvide kohta

| (218) | Komisjon järeldas, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid HRVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtivate meetmete säilitamist. Meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides ega halvendaks liidu kasutajate ja importijate olukorda. |
| --- | --- |

(218)

Komisjon järeldas, et liidu huvide seisukohalt puuduvad kaalukad põhjused, mis takistaksid HRVst pärit uurimisaluse toote impordi suhtes kehtivate meetmete säilitamist. Meetmete säilitamine oleks liidu tootmisharu huvides ega halvendaks liidu kasutajate ja importijate olukorda.

7.   DUMPINGUVASTASED MEETMED

DUMPINGUVASTASED MEETMED

| (219) | Komisjoni järelduste põhjal dumpingu jätkumise, kahju jätkumise ja liidu huvide kohta tuleks Hiinast pärit sulfaniilhappe ja selle soolade suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(219)

Komisjoni järelduste põhjal dumpingu jätkumise, kahju jätkumise ja liidu huvide kohta tuleks Hiinast pärit sulfaniilhappe ja selle soolade suhtes kehtivad dumpinguvastased meetmed säilitada.

| (220) | Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivad meetmed säilitada. |
| --- | --- |

(220)

Kõiki huvitatud isikuid teavitati olulistest asjaoludest ja kaalutlustest, mille põhjal kavatseti soovitada kehtivad meetmed säilitada.

| (221) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (116) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tuleb teatav summa tagasi maksta, Euroopa Keskpanga poolt oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias iga kuu esimesel kalendripäeval avaldatud määr. |
| --- | --- |

(221)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) 2018/1046 (116) artikli 109 kohaselt on tasutav viivisemäär juhul, kui tulenevalt Euroopa Liidu Kohtu otsusest tuleb teatav summa tagasi maksta, Euroopa Keskpanga poolt oma põhiliste refinantseerimistehingute suhtes kohaldatav, Euroopa Liidu Teataja C-seerias iga kuu esimesel kalendripäeval avaldatud määr.

116

Euroopa Liidu Teataja

| (222) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega. Alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee esitas positiivse arvamuse, |
| --- | --- |

(222)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega. Alusmääruse artikli 15 lõike 1 alusel loodud komitee esitas positiivse arvamuse,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

1.   Käesolevaga kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist pärit ning praegu CN-koodi ex 2921 42 00 (TARICi koodid 2921420040, 2921420060 ja 2921420061) alla kuuluva sulfaniilhappe ja selle soolade impordi suhtes.

2.   Lõpliku dumpinguvastase tollimaksu määr, mida kohaldatakse lõikes 1 kirjeldatud toodete netohinna suhtes liidu piiril enne tollimaksu sissenõudmist, on järgmine.

| Riik | Lõplik tollimaks (%) |
| --- | --- |
| Hiina Rahvavabariik | 33,7 |

Riik

Lõplik tollimaks (%)

Hiina Rahvavabariik

33,7

3.   Kui ei ole sätestatud teisiti, kohaldatakse kehtivaid tollimaksualaseid õigusnorme.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõigis liikmesriikides.

Brüssel, 11. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 176, 30.6.2016, lk 21.

1

(2)  Nõukogu 22. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1339/2002, millega kehtestatakse Hiina Vabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (EÜT L 196, 25.7.2002, lk 11).

2

(3)  Nõukogu 22. juuli 2002. aasta määrus (EÜ) nr 1338/2002 Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõpliku tasakaalustava tollimaksu kehtestamise ja ajutise tasakaalustava tollimaksu lõpliku sissenõudmise kohta (EÜT L 196, 25.7.2002, lk 1).

3

(4)  
  Commission Decision 2002/611/EC of 12 July 2002 accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India (komisjoni 12. juuli 2002. aasta otsus 2002/611/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses Indiast pärit sulfaniilhappe importi käsitleva dumpingu- ja subsiidiumivastase menetlusega pakutud kohustus (EÜT L 196, 25.7.2002, lk 36)).

4

Commission Decision 2002/611/EC of 12 July 2002 accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India

(5)  Nõukogu 10. veebruari 2004. aasta määrus (EÜ) nr 236/2004, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1339/2002, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ja nõutakse lõplikult sisse kõnealuse impordi suhtes kehtestatud ajutine tollimaks (ELT L 40, 12.2.2004, lk 17).

5

(6)  
  Commission Decision 2004/255/EC of 17 March 2004 repealing Decision 2002/611/EC accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India (komisjoni 17. märtsi 2004. aasta otsus 2004/255/EÜ, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2002/611/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses Indiast pärit sulfaniilhappe importi käsitleva dumpingu- ja subsiidiumivastase menetlusega pakutud kohustus (ELT L 80, 18.3.2004, lk 29)).

6

Commission Decision 2004/255/EC of 17 March 2004 repealing Decision 2002/611/EC accepting an undertaking offered in connection with the anti-dumping and anti-subsidy proceedings concerning imports of sulphanilic acid originating in India

(7)  Komisjoni 5. detsembri 2005. aasta otsus 2006/37/EÜ, millega kiidetakse heaks seoses Indiast pärineva sulfaniilhappe importi käsitleva dumpingu- ja subsiidiumivastase menetlusega pakutud kohustus (ELT L 22, 26.1.2006, lk 52).

7

(8)  Nõukogu 23. jaanuari 2006. aasta määrus (EÜ) nr 123/2006, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1338/2002, millega kehtestatakse lõplik tasakaalustav tollimaks Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes, ning määrust (EÜ) nr 1339/2002, millega kehtestatakse muu hulgas Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 22, 26.1.2006, lk 5).

8

(9)  Nõukogu 13. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1000/2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 275, 16.10.2008, lk 1).

9

(10)  Nõukogu 13. oktoobri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1010/2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 18 ja osalist vahepealset läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 2026/97 artiklile 19 kehtestatakse Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik tasakaalustav tollimaks ning muudetakse määrust (EÜ) nr 1000/2008, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt määruse (EÜ) nr 384/96 artikli 11 lõikele 2 kehtestatakse lõplik dumpinguvastane tollimaks Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes (ELT L 276, 17.10.2008, lk 3).

10

(11)  Komisjoni 17. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1346/2014, millega pärast nõukogu määruse (EÜ) nr 1225/2009 artikli 11 lõike 2 kohast aegumise läbivaatamist kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist pärit sulfaniilhappe impordi suhtes lõplik dumpinguvastane tollimaks ning tunnistatakse kehtetuks Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtiv lõplik dumpinguvastane tollimaks (ELT L 363, 18.12.2014, lk 82).

11

(12)  Komisjoni 17. detsembri 2014. aasta rakendusmäärus (EL) nr 1347/2014, millega pärast aegumise läbivaatamist vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 597/2009 artiklile 18 tunnistatakse kehtetuks Indiast pärit sulfaniilhappe impordi suhtes kehtiv lõplik tasakaalustav tollimaks (ELT L 363, 18.12.2014, lk 101).

12

(13)  
  ELT C 140, 16.4.2019, lk 10.

13

(14)  
  ELT C 425, 18.12.2019, lk 39.

14

(15)  
  27. jaanuari 2020. aasta verbaalnoot.

15

(16)  Viitenumber t20.001169.

16

(17)  Nagu on selgitatud toimikusse lisatud 18. novembri 2020. aasta teates, viitenumber t20.007508. Peale taotluse esitaja nõusoleku ei saanud komisjon toimikule lisatud teate kohta ühtegi märkust.

17

(18)  Vt konkreetseid äriühinguid puudutavad joonealused märkused järgmistes punktides.

18

(19)  Komisjoni talituste töödokument „Significant Distortions in the Economy of the People’s Republic of China for the purposes of Trade Defence Investigations“ (Kaubanduse kaitsemeetmete uurimise käigus tuvastatud olulised moonutused Hiina Rahvavabariigi majanduses), 20. detsember 2017, SWD(2017) 483 final/2.

19

(20)  Aruande 2. peatükk, lk 6–7.

20

(21)  Aruande 2. peatükk, lk 10.

21

(22)  Kättesaadav aadressilhttp://www.fdi.gov.cn/1800000121_39_4866_0_7.html (viimati vaadatud 27. oktoobril 2020).

22

(23)  Aruande 2. peatükk, lk 20–21.

23

(24)  Aruande 3. peatükk, lk 41 ja 73–74.

24

(25)  Aruande 6. peatükk, lk 120–121.

25

(26)  Aruande 6. peatükk, lk 122–135.

26

(27)  Aruande 7. peatükk, lk 167–168.

27

(28)  Aruande 8. peatükk, lk 169–170 ja 200–201.

28

(29)  Aruande 2. peatükk, lk 15–16; 4. peatükk, lk 50 ja 84; 5. peatükk, lk 108–109.

29

(30)  Vthttp://www.czcip.gov.cn/zonghexinxi/r-24281.html (viimati vaadatud 27. oktoobril 2020).

30

(31)  Vthttps://www.acfic.org.cn/gdgsl_362/zj/zjgslgz/200901/t20090123_23197.html (viimati vaadatud 27. oktoobril 2020).

31

(32)  Northeast Pharmaceutical Group Import And Export Trade Co., Ltd., China Jiangsu International Economic And Technical Cooperation Group Co., Ltd. ja Zhejiang Chemicals Import & Export Corporation.

32

(33)  Vthttps://www.globenewswire.com/news-release/2020/03/18/2002467/0/en/Global-Aniline-Market-Opportunities-to-2025-Innovations-in-the-Production-of-Aniline-from-Biomass.html jahttps://teletype.in/@skr-tt/rkrLj4e3Q (mõlemat viimati vaadatud 26. oktoobril 2020).

33

(34)  Vthttps://cen.acs.org/business/finance/CENs-Global-Top-50-chemical/97/i30 (viimati vaadatud 26. oktoobril 2020).

34

(35)  Vthttp://gzw.yantai.gov.cn/art/2019/8/21/art_9289_2493465.html (viimati vaadatud 26. oktoobril 2020).

35

(36)  Vthttp://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2020-03-31/600309_2019_n.pdf, lk 52–54 (viimati vaadatud 26. oktoobril 2020).

36

(37)  Vt artikkel spetsialiseerunud veebiteenuses PUdaily:.„Wanhua’s Pursuit of Reform – An Exemplar of China’s State-owned Enterprise Reform“ (Wanhua reformimine – näide Hiina riigile kuuluva ettevõtte reformist), 10. juuni 2019,http://www.pudaily.com/News/NewsView.aspx?nid=77913 (viimati vaadatud 27. oktoobril 2020).

37

(38)  Vt äriühingu esitatud kirjeldus Wanhua ja riigi osalusega ettevõtte Sinopec Nanjing Chemical vahelise lepingu kohta, mis käsitleb strateegilist koostööd seoses aniliiniga: „8. veebruaril korraldasid Yantai Wanhua Polyurethanes Co., Ltd. ja SINOPEC Nanjing Chemical Co., Ltd. põlises Nanjingi linnas aniliini valdkonna strateegilise koostöö lepingu allkirjastamise tseremoonia. Asjaosalised vaatasid koos läbi oma aniliini valdkonnas tehtud kümneaastase kahepoolse ärikoostöö tulemused, tegid kokkuvõtte edukast koostöökogemusest ja arutasid seejärel põhjalikult tulevasi strateegilisi koostöösuhteid ning jõudsid kokkuleppele koostöö laiendamise ja ühise pikaajalise arendamise suhtes. Yantai Wanhua ja Nanjing Chemical Co., Ltd. (Nanhua) allkirjastatud, aniliini valdkonna strateegilise koostöö leping annab Yantai Wanhuale stabiilse ja vähekuluka tagatise aniliini toorainete tarnimiseks selle kiires arendusetapis. Samal ajal parandab see mõlema äriühingu majandusriskide talumise suutlikkust, luues seega soodsad tingimused mõlema lepinguosalise edasiseks koostööks ja arenguks.“, 9.2.2012.https://www.whchem.com/en/newsmedia/news/271.shtml (viimati vaadatud 27. oktoobril 2020).

38

(39)  2015. aasta andmed Hiina riikliku statistikaameti Hiina statistika aastaraamatu 2016 (China Statistical Yearbook 2016, National Bureau of Statistics of China) alusel.

39

(40)  Aruande 3. peatükk, lk 22–24, ja 5. peatükk, lk 97–108.

40

(41)  Aruande 5. peatükk, lk 104–109.

41

(42)  Aruande 5. peatükk, lk 100–101.

42

(43)  Aruande 2. peatükk, lk 26.

43

(44)  Aruande 2. peatükk, lk 31–32.

44

(45)  Kättesaadav aadressilhttps://www.reuters.com/article/us-china-congress-companies-idUSKCN1B40JU (viimati vaadatud 27. oktoobril 2020).

45

(46)  Vt äriühingu veebisait:https://www.whchem.com/cn/aboutus/management/directorboard.shtml (viimati vaadatud 27. oktoobril 2020).

46

(47)  Vt äriühingu veebisait:http://www.zjgj.com/intro/21.html (viimati vaadatud 27. oktoobril 2020).

47

(48)  Vt äriühingu veebisait:http://www.zjgj.com/news/2540.html (viimati vaadatud 27. oktoobril 2020).

48

(49)  Vt äriühingu veebisait:http://www.nepharm.com.cn/article/index/cid/88.html (viimati vaadatud 28. oktoobril 2020).

49

(50)  Aruande 14. peatüki punktid 1–3.

50

(51)  Aruande 4. peatükk, lk 41–42 ja 83.

51

(52)  Aruande 16. peatükk, lk 406–424.

52

(53)  Aruande 16. peatükk, lk 401.

53

(54)  Aruande 16. peatükk, lk 411.

54

(55)  Naftakeemia- ja keemiatööstuse 13. viisaastakuplaan, jagu III.7.

55

(56)  Riiginõukogu dokument nr 57, 23. juuli 2016, jagu I.3,http://www.gov.cn/zhengce/content/2016-08/03/content_5097173.htm (viimati vaadatud 27. oktoobril 2020).

56

(57)  Aruande 16. peatükk, lk 419.

57

(58)  Aruande 16. peatükk, lk 424.

58

(59)  Aruande 4. peatükk, lk 70.

59

(60)  Vthttp://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2020-03-31/600309_2019_n.pdf, lk 160 (viimati vaadatud 28. oktoobril 2020).

60

(61)  Vthttp://static.sse.com.cn//disclosure/listedinfo/announcement/c/2019-04-23/600309_2018_n.pdf, lk 138 (viimati vaadatud 28. oktoobril 2020).

61

(62)  Vthttp://www.yantai.gov.cn/art/2020/6/28/art_20330_2762266.html (viimati vaadatud 28. oktoobril 2020).

62

(63)  Vthttp://transcustoms.com/China_HS_Code/China_Tariff.asp?HS_Code=2902200000 (viimati vaadatud 29. oktoobril 2020).

63

(64)  Aruande 6. peatükk, lk 138–149.

64

(65)  Aruande 9. peatükk, lk 216.

65

(66)  Aruande 9. peatükk, lk 213–215.

66

(67)  Aruande 9. peatükk, lk 209–211.

67

(68)  Aruande 13. peatükk, lk 332–337.

68

(69)  Aruande 13. peatükk, lk 336.

69

(70)  Aruande 13. peatükk, lk 337–341.

70

(71)  Aruande 6. peatükk, lk 114–117.

71

(72)  Aruande 6. peatükk, lk 119.

72

(73)  Aruande 6. peatükk, lk 120.

73

(74)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128 ja 133–135.

74

(75)  Vt IMFi töödokument WP/16/203 „Resolving China’s Corporate Debt Problem“ (Hiina äriühingute võlgade probleemi lahendamine), autorid Wojciech Maliszewski, Serkan Arslanalp, John Caparusso, José Garrido, Si Guo, Joong Shik Kang, W. Raphael Lam, T. Daniel Law, Wei Liao, Nadia Rendak, Philippe Wingender, Jiangyan (oktoober 2016).

75

(76)  Aruande 6. peatükk, lk 121–122, 126–128 ja 133–135.

76

(77)  Maailmapanga avatud andmed – suurem keskmine sissetulek,https://data.worldbank.org/income-level/upper-middle-income.

77

(78)  Üle maailma toodetakse sulfaniilhapet ELis, USAs, HRVs ja Indias.

78

(79)  Vthttp://www.daikaffil.com/collaboration.html (viimati vaadatud 24. novembril 2020).

79

(80)  http://www.gtis.com/gta/secure/default.cfm

80

(81)  Need on sulfaniilhappe, mitte selle soolade tootmise toorained.

81

(82)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrus (EL) 2015/755 teatavatest kolmandatest riikidest pärit impordi ühiste eeskirjade kohta (ELT L 123, 19.5.2015, lk 33), mida on muudetud komisjoni 24. veebruari 2017. aasta delegeeritud määrusega (EL) 2017/749 (ELT L 113, 29.4.2017, lk 11).

82

(83)  Need WTOsse mittekuuluvad riigid on Aserbaidžaan, Põhja-Korea, Türkmenistan, Usbekistan ja Valgevene.

83

(84)  https://www.reportsanddata.com/report-detail/aniline-market

84

(85)  Äriühingu Huntsman Corporation USA väärtpaberi- ja börsikomisjonile (SEC) esitatud 13. veebruari 2020. aasta aruande 10-K leheküljel 6 märgitakse, et aniliinil puudub märkimisväärne „turg“, kuna MDI tootjad on kas integreeritud aniliini tootmisrajatisse või neil on pikaajaline tarneleping. Lisateavet saab veebilehelthttps://www.huntsman.com/investors/financials/sec-filings/content/0001558370-20-000780/0001558370-20-000780.pdf

85

(86)  Vt läbivaatamistaotlus, lk 7.

86

(87)  Vt läbivaatamistaotlus, lk 7.

87

(88)  Vt t20.003680.

88

(89)  Kättesaadav aadressilhttps://wits.worldbank.org/WITS/WITS/Restricted/Login.aspx (viimati vaadatud 7. jaanuaril 2020); kuigi andmebaasi kasutamine eeldab registreerimist, on juurdepääs sellele tasuta.

89

(90)  Vt aruanne, lk 84, aadressilhttps://www.doingbusiness.org/content/dam/doingBusiness/country/c/china/CHN.pdf

90

(91)  https://timesofindia.indiatimes.com/city/mumbai/maharashtra-govt-increases-water-tariff-for-industries-using-it-as-raw-material/articleshow/62573525.cms

91

(92)  http://mospi.nic.in/sites/default/files/publication_reports/Annual_Report_PLFS_2018_19_HL.pdf

92

(93)  Läbivaatamisega seotud uurimisperioodil oli keskmine aastapalk Indias ligikaudu 192 000 India ruupiat (vt regulaarselt avaldatavad palga-/tööjõuandmed eespool joonealuses märkuses esitatud lingi kaudu allalaaditava aastaaruande „Annual Report, PLFS, 2018–2019“ leheküljel 60 esitatud aruandes nr 17). Aruandest „India tööjõustatistika 2017“ nähtub, et üldiselt oli töötajate miinimumpalk India tootmissektoris 2014. aastal üle 100 000 India ruupia aastas.

93

keskmine

miinimumpalk

(94)  http://www.labourbureaunew.gov.in/UserContent/ILS_2017.pdf

94

(95)  https://www.merc.gov.in/faces/merc/common/outputClient.xhtml

95

(96)  https://www.ppac.gov.in/

96

(97)  Vthttps://www.ppac.gov.in/WriteReadData/Reports/202005260522443480671SnapshotofIndiasOilGasdata,April2020.pdf, lk 33.

97

(98)  Vt t20.007552. Taotluse esitaja esitatud üksikasjalik teave kulude kohta on alusmääruse artikli 19 lõiget 1 silmas pidades konfidentsiaalne ja seda ei saa avaldada.

98

(99)  Jaotuse kohta vt t20.007552.

99

(100)  Vt t20.006886.

100

(101)  Vt Ameerika Ühendriikide rahvusvahelise kaubanduse komisjoni (USITC) 2017. aasta aprilli väljaanne nr 4680 „Sulfanilic Acid from China and India – Investigation Nos. 701-TA-318 and 731-TA-538 and 561 (Fourth Review)“ (Hiinast ja Indiast pärit sulfaniilhape – uurimised nr 701-TA-318 ja 731-TA-538 ning 561 (neljas läbivaatamine)) (edaspidi „USITCi 2017. aasta aprilli aruanne“), lk I-16.

101

(102)  Taotlus, lk 33.

102

(103)  Vt USITCi 2017. aasta aprilli aruanne, lk 22.

103

(104)  Uurimisalune toode kuulub aniliini derivaatide ja nende soolade hulka. See on laiem kategooria kui sulfaniilhappe ja selle soolad.

104

(105)  Vt USITCi 2017. aasta aprilli aruanne, lk I-19.

105

(106)  Hebei Honggang Chemical Industry Co., Ltd. kohta vthttp://en.hebhonggang.com/comcontent_detail/i=2&comContentId=2.html (viimati vaadatud 24. novembril 2020); Cangzhou Lingang Yueguo Chemical Co., Ltd. kohta vthttp://www.y-gchem.com/about_en.html (viimati vaadatud 24. novembril 2020); Orichem International Ltd kohta vthttp://www.orichem.com/ (viimati vaadatud 24. novembril 2020).

106

(107)  Vt USITCi 2017. aasta aprilli aruanne, lk I-18. Vt joonealune märkus 98.

107

(108)  Vt USITCi 2017. aasta aprilli aruanne, lk 10. Vt joonealune märkus 98.

108

(109)  Viitenumber t20.007508.

109

(110)  Komisjoni 3. märtsi 2002. aasta määrus (EÜ) nr 575/2002, millega kehtestatakse Hiina Rahvavabariigist ja Indiast pärineva sulfaniilhappe impordi suhtes ajutine dumpinguvastane tollimaks (EÜT L 87, 4.4.2002, lk 28).

110

(111)  Viitenumber NLRTD-2014-1999. Kättesaadav aadressilhttps://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/ebti/ebti_consultation.jsp?Lang = en (viimati vaadatud 30. novembril 2020).

111

(112)  Viitenumber ITIT-2014-0509C-277100. Kättesaadav aadressilhttps://ec.europa.eu/taxation_customs/dds2/ebti/ebti_consultation.jsp?Lang = en (viimati vaadatud 30. novembril 2020).

112

(113)  2010. ja 2011. aasta olid üsna erandlikud, kuna siis oli HRVst pärit import vastavalt üle 5 000 tonni ja alla 1 200 tonni.

113

(114)  2013. aasta oli erandlik, kuna impordimaht oli siis vaid veidi üle 10 tonni.

114

(115)  Nagu on märgitud põhjenduses 153, piirdus komisjon sulfaniilhappe soolade puhul naatriumsulfanilaadiga.

115

(116)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

116

---

| 12.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/190 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/190

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/442,

11. märts 2021,

millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/479 ühiste ekspordieeskirjade kohta, (1) eriti selle artiklit 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | 30. jaanuaril 2021 võttis komisjon vastu komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/111, (2) millega seati COVID-19 vaktsiinide ja nende vaktsiinide tootmiseks kasutatavate toimeainete, sealhulgas tüvi- ja töörakupankade ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 5. Rakendusmääruse (EL) 2021/111 kohaldamisaeg on kuni kuus nädalat. |
| --- | --- |

(1)

30. jaanuaril 2021 võttis komisjon vastu komisjoni rakendusmääruse (EL) 2021/111, (2) millega seati COVID-19 vaktsiinide ja nende vaktsiinide tootmiseks kasutatavate toimeainete, sealhulgas tüvi- ja töörakupankade ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine vastavalt määruse (EL) 2015/479 artiklile 5. Rakendusmääruse (EL) 2021/111 kohaldamisaeg on kuni kuus nädalat.

| (2) | COVID-19 vaktsiinide tootmisvõimsus on alles rajamisjärgus ja teatavad vaktsiinitootjad suudavad liidu jaoks toota vähem, kui on ette nähtud liiduga sõlmitud eelostulepingutega. |
| --- | --- |

(2)

COVID-19 vaktsiinide tootmisvõimsus on alles rajamisjärgus ja teatavad vaktsiinitootjad suudavad liidu jaoks toota vähem, kui on ette nähtud liiduga sõlmitud eelostulepingutega.

| (3) | Võttes arvesse liidus valitsevat rasket olukorda COVID-19 vaktsiinidega, eelkõige ohtu, et liidus toodetud või pakendatud vaktsiinide eksportimisel eelkõige muudesse kui haavatavatesse riikidesse võivad ravimitootjad rikkuda oma lepingulisi kohustusi, tuleb jätkata vaktsiinide nappuse ja tarnete hilinemise vältimiseks võetavaid kaitsemeetmeid. Seega on liidu huvides säilitada teatava aja jooksul mehhanism, mille kohaselt liiduga sõlmitud eelostulepingutega hõlmatud COVID-19 vaktsiine tohib eksportida ainult eelneva loa alusel, et kindlustada liidus elutähtsa nõudluse rahuldamiseks piisavad varud, ilma et see mõjutaks liidu rahvusvahelisi kohustusi. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse liidus valitsevat rasket olukorda COVID-19 vaktsiinidega, eelkõige ohtu, et liidus toodetud või pakendatud vaktsiinide eksportimisel eelkõige muudesse kui haavatavatesse riikidesse võivad ravimitootjad rikkuda oma lepingulisi kohustusi, tuleb jätkata vaktsiinide nappuse ja tarnete hilinemise vältimiseks võetavaid kaitsemeetmeid. Seega on liidu huvides säilitada teatava aja jooksul mehhanism, mille kohaselt liiduga sõlmitud eelostulepingutega hõlmatud COVID-19 vaktsiine tohib eksportida ainult eelneva loa alusel, et kindlustada liidus elutähtsa nõudluse rahuldamiseks piisavad varud, ilma et see mõjutaks liidu rahvusvahelisi kohustusi.

| (4) | Ekspordilube peaksid andma need liikmesriigid, kus käesoleva määruse kohaseid tooteid valmistatakse, sellises ulatuses, et eksport ei ohustaks liidu ja vaktsiinitootjate vaheliste eelostulepingute kohaste vaktsiinikoguste pidevat tarnimist ja muude lepingutingimuste täitmist. Selleks et tagada liidu tasandil tegutsemise koordineerimine, peaksid liikmesriigid enne otsuse tegemist küsima komisjoni arvamust ja otsuse tegemisel lähtuma sellest arvamusest. |
| --- | --- |

(4)

Ekspordilube peaksid andma need liikmesriigid, kus käesoleva määruse kohaseid tooteid valmistatakse, sellises ulatuses, et eksport ei ohustaks liidu ja vaktsiinitootjate vaheliste eelostulepingute kohaste vaktsiinikoguste pidevat tarnimist ja muude lepingutingimuste täitmist. Selleks et tagada liidu tasandil tegutsemise koordineerimine, peaksid liikmesriigid enne otsuse tegemist küsima komisjoni arvamust ja otsuse tegemisel lähtuma sellest arvamusest.

| (5) | Ekspordilubade andmise kord tuleks ajutise mehhanismi kehtivusajal jätta liikmesriikide otsustada. |
| --- | --- |

(5)

Ekspordilubade andmise kord tuleks ajutise mehhanismi kehtivusajal jätta liikmesriikide otsustada.

| (6) | Ekspordiloa võib anda korraga mitmele eksporditavale vaktsiini- ja näidisesaadetisele. Selleks et lihtsustada haldamist ja tagada läbipaistvus, tuleks loavormi lihtsustada, et ühe tarne kohta saaks esitada ühe taotluse ühel vormil ning sellel kajastada kõik ühe ja sama tarne saadetised ühe ja sama sihtriigi lõppadressaatidele, mille vabastab eksportimiseks üks ja sama eksporditolliasutus. Tollikontrolli läbiviimise huvides tuleks loale märkida eksporditolliasutus. |
| --- | --- |

(6)

Ekspordiloa võib anda korraga mitmele eksporditavale vaktsiini- ja näidisesaadetisele. Selleks et lihtsustada haldamist ja tagada läbipaistvus, tuleks loavormi lihtsustada, et ühe tarne kohta saaks esitada ühe taotluse ühel vormil ning sellel kajastada kõik ühe ja sama tarne saadetised ühe ja sama sihtriigi lõppadressaatidele, mille vabastab eksportimiseks üks ja sama eksporditolliasutus. Tollikontrolli läbiviimise huvides tuleks loale märkida eksporditolliasutus.

| (7) | Olukorra hindamiseks korrapäraste ajavahemike järel ning läbipaistvuse ja järjepidevuse tagamiseks peaksid liikmesriigid andma komisjonile teavet ekspordilubade taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste kohta. Komisjon peaks sellise teabe üldsusele korrapäraselt kättesaadavaks tegema, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse selle konfidentsiaalsust. |
| --- | --- |

(7)

Olukorra hindamiseks korrapäraste ajavahemike järel ning läbipaistvuse ja järjepidevuse tagamiseks peaksid liikmesriigid andma komisjonile teavet ekspordilubade taotluste ja nende suhtes tehtud otsuste kohta. Komisjon peaks sellise teabe üldsusele korrapäraselt kättesaadavaks tegema, võttes seejuures nõuetekohaselt arvesse selle konfidentsiaalsust.

| (8) | Meditsiinitoodete ühtne turg koos tarneahelate ja turustusvõrkudega on tihedalt seotud kolmandate riikidega. See kehtib eelkõige naaberriikide ja naabruses asuvate majandusruumide, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide ja Lääne-Balkani riikide kohta, kes integreeruvad liiduga üha tihedamalt. Ekspordiloa nõude kohaldamine neisse riikidesse suunduva COVID-19 vaktsiinide ekspordi suhtes oleks kahjulik, sest need riigid asuvad meie läheduses ja sõltuvad liidu vaktsiinitarnetest (enamikul neist puudub endal võimsus toota kõnealuseid vaktsiine piisavas koguses) ning vaktsiin on pandeemia edasise leviku tõkestamiseks eluliselt vajalik toode. Seepärast on asjakohane jätta sellised riigid käesoleva määruse kohaldamisalast välja. |
| --- | --- |

(8)

Meditsiinitoodete ühtne turg koos tarneahelate ja turustusvõrkudega on tihedalt seotud kolmandate riikidega. See kehtib eelkõige naaberriikide ja naabruses asuvate majandusruumide, Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni liikmesriikide ja Lääne-Balkani riikide kohta, kes integreeruvad liiduga üha tihedamalt. Ekspordiloa nõude kohaldamine neisse riikidesse suunduva COVID-19 vaktsiinide ekspordi suhtes oleks kahjulik, sest need riigid asuvad meie läheduses ja sõltuvad liidu vaktsiinitarnetest (enamikul neist puudub endal võimsus toota kõnealuseid vaktsiine piisavas koguses) ning vaktsiin on pandeemia edasise leviku tõkestamiseks eluliselt vajalik toode. Seepärast on asjakohane jätta sellised riigid käesoleva määruse kohaldamisalast välja.

| (9) | Asjakohane on jätta ekspordiloa nõude kohaldamisalast välja aluslepingu II lisas loetletud ülemeremaad ja -territooriumid – Fääri saared, Andorra, San Marino ja Vatikani Linnriik – ning sõnaselgelt tolliterritooriumilt välja jäetud liikmesriikide territooriumid – Büsingen, Helgoland, Livigno, Ceuta ja Melilla, kuna nad sõltuvad suurel määral nende liikmesriikide kesksetest tarneahelatest, millega nad on seotud, või naaberliikmesriikide tarneahelatest. Samuti tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta eksport liikmesriigi mandrilavale või liikmesriigi poolt ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) kohaselt deklareeritud majandusvööndisse. |
| --- | --- |

(9)

Asjakohane on jätta ekspordiloa nõude kohaldamisalast välja aluslepingu II lisas loetletud ülemeremaad ja -territooriumid – Fääri saared, Andorra, San Marino ja Vatikani Linnriik – ning sõnaselgelt tolliterritooriumilt välja jäetud liikmesriikide territooriumid – Büsingen, Helgoland, Livigno, Ceuta ja Melilla, kuna nad sõltuvad suurel määral nende liikmesriikide kesksetest tarneahelatest, millega nad on seotud, või naaberliikmesriikide tarneahelatest. Samuti tuleks käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta eksport liikmesriigi mandrilavale või liikmesriigi poolt ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) kohaselt deklareeritud majandusvööndisse.

| (10) | Selleks et liidu tolliterritooriumil olevad riigid saaksid tarneid piiranguteta, ei ole vaja neid määruse kohaldamisalast välja jätta, kuna määruses on käsitletud ainult liidu tolliterritooriumilt toimuvat eksporti. See kehtib eelkõige Monaco Vürstiriigi kohta (3). |
| --- | --- |

(10)

Selleks et liidu tolliterritooriumil olevad riigid saaksid tarneid piiranguteta, ei ole vaja neid määruse kohaldamisalast välja jätta, kuna määruses on käsitletud ainult liidu tolliterritooriumilt toimuvat eksporti. See kehtib eelkõige Monaco Vürstiriigi kohta (3).

| (11) | Lähtudes rahvusvahelise solidaarsuse põhimõttest tuleks ekspordilubade nõudest vabastada eksport, mis võimaldab tagada tarneid seoses humanitaarhädaolukordades võetud meetmetega, eksport COVAXi rajatistesse ja eelkõige väikese ja keskmise sissetulekuga riikidesse, arvestades nende haavatavust ja piiratud juurdepääsu vaktsiinidele, samuti COVAXi, UNICEFi ja PAHO kaudu ostetud või tarnitud COVID-19 vaktsiinide eksport, mille sihtkoht on mis tahes muu COVAXi mehhanismis osalev riik, ning liidu eelostulepingute alusel liikmesriikide poolt ostetud COVID-19 vaktsiinid, mis on edasi müüdud või annetatud kolmandasse riiki. |
| --- | --- |

(11)

Lähtudes rahvusvahelise solidaarsuse põhimõttest tuleks ekspordilubade nõudest vabastada eksport, mis võimaldab tagada tarneid seoses humanitaarhädaolukordades võetud meetmetega, eksport COVAXi rajatistesse ja eelkõige väikese ja keskmise sissetulekuga riikidesse, arvestades nende haavatavust ja piiratud juurdepääsu vaktsiinidele, samuti COVAXi, UNICEFi ja PAHO kaudu ostetud või tarnitud COVID-19 vaktsiinide eksport, mille sihtkoht on mis tahes muu COVAXi mehhanismis osalev riik, ning liidu eelostulepingute alusel liikmesriikide poolt ostetud COVID-19 vaktsiinid, mis on edasi müüdud või annetatud kolmandasse riiki.

| (12) | Eelneva loa nõuded on erandlikku laadi ning need peaksid olema sihtotstarbelised ja piiratud kestusega. Võttes arvesse, et vaktsiinide tootmine liidus on piiratud ja COVID-19 vaktsiinide tarned võivad hilineda, nagu on märgitud põhjendustes 2 ja 3, peaks ekspordilubade andmise mehhanism endiselt olema tähtaegne. |
| --- | --- |

(12)

Eelneva loa nõuded on erandlikku laadi ning need peaksid olema sihtotstarbelised ja piiratud kestusega. Võttes arvesse, et vaktsiinide tootmine liidus on piiratud ja COVID-19 vaktsiinide tarned võivad hilineda, nagu on märgitud põhjendustes 2 ja 3, peaks ekspordilubade andmise mehhanism endiselt olema tähtaegne.

| (13) | Kuna rakendusmääruses (EL) 2021/111 sätestatud meetmete kestus on piiratud, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti. |
| --- | --- |

(13)

Kuna rakendusmääruses (EL) 2021/111 sätestatud meetmete kestus on piiratud, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti.

| (14) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/479 artikli 3 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas määruse (EL) 2015/479 artikli 3 lõike 1 alusel loodud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Ekspordiluba

1.   Järgmiste kaupade eksportimiseks on vaja I lisas sätestatud vormile vastavat ekspordiluba:

| a) | SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastased vaktsiinid, mis praegu kuuluvad CN-koodi 3002 20 10 alla, sõltumata nende pakendist; |
| --- | --- |

a)

SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastased vaktsiinid, mis praegu kuuluvad CN-koodi 3002 20 10 alla, sõltumata nende pakendist;

| b) | toimeained, sealhulgas selliste vaktsiinide tootmiseks kasutatavad tüvirakupangad ja töörakupangad, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 2933 99 80, ex 2934 99 90, ex 3002 90 90 ja ex 3504 00 90 alla. |
| --- | --- |

b)

toimeained, sealhulgas selliste vaktsiinide tootmiseks kasutatavad tüvirakupangad ja töörakupangad, mis praegu kuuluvad CN-koodide ex 2933 99 80, ex 2934 99 90, ex 3002 90 90 ja ex 3504 00 90 alla.

2.   Käesoleva määruse kohaldamisel on eksport:

| a) | liidu kauba eksport Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (4) artikli 269 lõike 1 kohase ekspordiprotseduuri alusel; |
| --- | --- |

a)

liidu kauba eksport Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (4) artikli 269 lõike 1 kohase ekspordiprotseduuri alusel;

| b) | sama määruse artikli 270 lõike 1 tähenduses liiduvälise kauba reeksport pärast tootmistoimingute (villimine ja pakendamine) läbimist liidu tolliterritooriumil. |
| --- | --- |

b)

sama määruse artikli 270 lõike 1 tähenduses liiduvälise kauba reeksport pärast tootmistoimingute (villimine ja pakendamine) läbimist liidu tolliterritooriumil.

3.   Ekspordiluba esitatakse kauba ekspordiks deklareerimisel, kuid mitte hiljem kui kauba vabastamise ajal.

4.   Ekspordiloa annavad selle liikmesriigi pädevad asutused, kus käesoleva määruse kohaseid tooteid valmistatakse, ning see antakse välja kirjalikult või elektroonselt. Käesoleva määruse kohaldamisel käsitatakse tootmisena ka vaktsiinide villimist ja pakendamist. Kui käesoleva määruse kohane kaup on toodetud väljaspool liitu, annavad ekspordiloa eksportija asukohaliikmesriigi pädevad asutused.

5.   Ekspordi- või reekspordideklaratsioonis märgitakse dooside arv (mitmeannuseliste anumate puhul täiskasvanutele ettenähtud dooside arv).

6.   Ilma kehtiva ekspordiloata on käesoleva määruse kohase kauba eksport keelatud.

7.   Pädev asutus annab ekspordiloa ainult juhul, kui ekspordi maht ei ohusta liidu ja vaktsiinitootjate vaheliste eelostulepingute kohaste vaktsiinikoguste tarnimist ja muude lepingutingimuste täitmist.

8.   Ekspordiloa võib anda korraga mitme lõikes 1 nimetatud kaubasaadetisega tarnele, kui kõik saadetised on ette nähtud ühele ja samale sihtriigile ning need vabastab eksportimiseks üks ja sama eksporditolliasutus.

9.   Käesolevas artiklis sätestatud ekspordiluba ei nõuta järgmise ekspordi puhul:

| a) | eksport Albaaniasse, Andorrasse, Bosniasse ja Hertsegoviinasse, Fääri saartele, Islandile, Kosovosse, (*1) Liechtensteini, Montenegrosse, Norrasse, Põhja-Makedooniasse, San Marinosse, Serbiasse, Šveitsi, Vatikani, Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas loetletud ülemeremaadesse ja -territooriumidele ning Büsingeni, Helgolandi, Livignosse, Ceutasse ja Melillasse, Alžeeriasse, Armeeniasse, Aserbaidžaani, Egiptusesse, Gruusiasse, Iisraeli, Jordaaniasse, Liibanoni, Liibüasse, Marokosse, Moldovasse, Palestiinasse, (*2) Süüriasse, Tuneesiasse ja Ukrainasse; |
| --- | --- |

a)

eksport Albaaniasse, Andorrasse, Bosniasse ja Hertsegoviinasse, Fääri saartele, Islandile, Kosovosse, (*1) Liechtensteini, Montenegrosse, Norrasse, Põhja-Makedooniasse, San Marinosse, Serbiasse, Šveitsi, Vatikani, Euroopa Liidu toimimise lepingu II lisas loetletud ülemeremaadesse ja -territooriumidele ning Büsingeni, Helgolandi, Livignosse, Ceutasse ja Melillasse, Alžeeriasse, Armeeniasse, Aserbaidžaani, Egiptusesse, Gruusiasse, Iisraeli, Jordaaniasse, Liibanoni, Liibüasse, Marokosse, Moldovasse, Palestiinasse, (*2) Süüriasse, Tuneesiasse ja Ukrainasse;

| b) | eksport COVAX AMC loendis ( (5) loetletud väikese ja keskmise sissetulekuga riikidesse; |
| --- | --- |

b)

eksport COVAX AMC loendis ( (5) loetletud väikese ja keskmise sissetulekuga riikidesse;

| c) | COVAXi, UNICEFi ja PAHO kaudu ostetud või tarnitud kauba eksport, mille sihtkoht on mis tahes muu COVAXi mehhanismis osalev riik; |
| --- | --- |

c)

COVAXi, UNICEFi ja PAHO kaudu ostetud või tarnitud kauba eksport, mille sihtkoht on mis tahes muu COVAXi mehhanismis osalev riik;

| d) | ELi liikmesriikide poolt ELi eelostulepingute alusel ostetud kauba eksport, mis annetatakse või müüakse edasi kolmandasse riiki; |
| --- | --- |

d)

ELi liikmesriikide poolt ELi eelostulepingute alusel ostetud kauba eksport, mis annetatakse või müüakse edasi kolmandasse riiki;

| e) | humanitaarabiga seotud hädaabitarnete eksport; |
| --- | --- |

e)

humanitaarabiga seotud hädaabitarnete eksport;

| f) | eksport rajatistesse, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või liikmesriigi poolt ÜRO mereõiguse konventsiooni kohaselt deklareeritud majandusvööndis. |
| --- | --- |

f)

eksport rajatistesse, mis asuvad liikmesriigi mandrilaval või liikmesriigi poolt ÜRO mereõiguse konventsiooni kohaselt deklareeritud majandusvööndis.

Esimese lõigu punktis f osutatud ekspordi puhul esitatakse deklaratsioonis teave selle liikmesriigi mandrilava või majandusvööndi kohta, kuhu käesoleva määruse kohane kaup kavatsetakse tuua, kasutades asjakohast täiendavat viitenumbrit, mis on kindlaks määratud komisjoni rakendusmääruse (EL) 2015/2447 (6) B lisa II jaotise punktis 2 esitatud andmeelemendis 2/3.

Artikkel 2

Menetlus

1.   Ekspordiloa taotlus peab sisaldama I lisas esitatud teavet ja II lisas nimetatud asjakohaseid TARICi lisakoode. Lisaks peab see sisaldama teavet käesoleva määruse kohase kauba vaktsiinidooside arvu kohta, mida on liidus alates 1. detsembrist 2020 liikmesriikide kaupa jaotatud, ning käesoleva määruse kohase kauba vaktsiinidooside arvu kohta, mida on Põhja-Iirimaal alates rakendusmääruse (EL) 2021/111 jõustumisest jaotatud.

2.   Liikmesriikide pädevad asutused menetlevad ekspordilubade taotlusi võimalikult kiiresti ja koostavad otsuse kavandi mitte hiljem kui kahe tööpäeva jooksul alates kuupäevast, mil taotleja esitab neile kogu nõutav teabe. Erandlikel asjaoludel ja nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel võib seda tähtaega pikendada kahe tööpäeva võrra.

3.   Liikmesriikide pädevad asutused edastavad taotluse ja otsuse kavandi viivitamata komisjonile järgmisel e-posti aadressil:SANTE-PHARMACEUTICALS-B4@ec.europa.eu.

4.   Kui komisjon ei ole liikmesriigi koostatud otsuse kavandiga nõus, esitab ta pädevale asutusele arvamuse ühe tööpäeva jooksul pärast liikmesriigi otsuse kavandi saamist. Kui taotlus on puudulik või ebatäpne, algab kõnealune ajavahemik hetkest, kui taotluse esitanud liikmesriigi pädev asutus esitab komisjoni nõutud teabe. Komisjon hindab, millist mõju avaldab eksport, mille jaoks luba taotletakse, asjaomaste liiduga sõlmitud eelostulepingute täitmisele. Liikmesriigid teevad loataotluse kohta viivitamata otsuse kooskõlas komisjoni arvamusega.

5.   Liiduga eelostulepingu sõlminud vaktsiinitootjad esitavad koos esimese loataotlusega vastavalt käesolevale määrusele või rakendusmäärusele (EL) 2021/111 asjakohase teabe oma ekspordi kohta alates 30. oktoobrist 2020 komisjonile (e-posti aadressSANTE-PHARMACEUTICALS-B4@ec.europa.eu) ja pädeva liikmesriigi ametiasutustele. Esitada tuleb COVID-19 vaktsiinide ekspordi maht, lõppsihtkoht ja -saajad ning toodete täpne kirjeldus. Kui sellist teavet ei esitata, võidakse ekspordiloa andmisest keelduda.

6.   Liikmesriikide pädevad asustused võivad otsustada kasutada ekspordilubade taotluste menetlemiseks digitaaldokumente.

7.   Liikmesriikide pädevad asutused võivad kontrollida lõike 6 kohaselt esitatud teavet taotleja ruumides ka pärast loa andmist.

Artikkel 3

Teavitamine

1.   Liikmesriigid teavitavad viivitamata komisjoni ekspordiloa andmisest või selle andmisest keeldumistest.

2.   Teated sisaldavad järgmisi andmeid:

| a) | pädeva asutuse nimi ja kontaktandmed, |
| --- | --- |

a)

pädeva asutuse nimi ja kontaktandmed,

| b) | taotleja nimi, |
| --- | --- |

b)

taotleja nimi,

| c) | sihtriik, |
| --- | --- |

c)

sihtriik,

| d) | ekspordiloa andmine või selle andmisest keeldumine; |
| --- | --- |

d)

ekspordiloa andmine või selle andmisest keeldumine;

| e) | kauba kood; |
| --- | --- |

e)

kauba kood;

| f) | vaktsiinidoosides väljendatud kogus; |
| --- | --- |

f)

vaktsiinidoosides väljendatud kogus;

| g) | kauba ühikud ja täpne kirjeldus; |
| --- | --- |

g)

kauba ühikud ja täpne kirjeldus;

| h) | teave alates 1. detsembrist 2020 liidus jaotatud, käesoleva määruse kohase kauba vaktsiinidooside arvu kohta vaktsiine saanud liikmesriikide kaupa. |
| --- | --- |

h)

teave alates 1. detsembrist 2020 liidus jaotatud, käesoleva määruse kohase kauba vaktsiinidooside arvu kohta vaktsiine saanud liikmesriikide kaupa.

Teade esitatakse järgmisel e-posti aadressil:SANTE-PHARMACEUTICALS-B4@ec.europa.eu

3.   Komisjon teeb antud ja tagasilükatud ekspordilubasid käsitleva teabe avalikult kättesaadavaks, võttes nõuetekohaselt arvesse esitatud andmete konfidentsiaalsust.

Artikkel 4

Jõustumine ja kohaldamine

Käesolev määrus jõustub 13. märtsil 2021.

Seda kohaldatakse kuni 30. juunini 2021.

Rakendusmääruse (EL) 2021/111 I lisa kohaselt välja antud ekspordiload jäävad kehtima ka pärast käesoleva määruse jõustumist.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 83, 27.3.2015, lk 34.

1

(2)  Komisjoni 29. jaanuari 2021. aasta rakendusmäärus (EL) 2021/111, millega seatakse teatavate toodete ekspordi tingimuseks ekspordiloa esitamine (ELT L 31 I, 30.1.2021, lk 1).

2

(3)  Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) artikli 4 lõike 2 punkt a (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

4

(*1)  Kõnealune nimetus ei piira seisukohti staatuse suhtes ning on kooskõlas ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooniga 1244/1999 ja Rahvusvahelise Kohtu arvamusega Kosovo iseseisvusdeklaratsiooni kohta.

*1

(*2)  Sellist nimekasutust ei tõlgendata Palestiina riigi tunnustamisena ning see ei mõjuta selles küsimuses võetud liikmesriikide individuaalseid seisukohti.

*2

(5)  https://www.gavi.org/news/media-room/92-low-middle-income-economies-eligible-access-covid-19-vaccines-gavi-covax-amc

5

(6)  Komisjoni 24. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/2447, millega nähakse ette Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (millega kehtestatakse liidu tolliseadustik) teatavate sätete üksikasjalikud rakenduseeskirjad (ELT L 343, 29.12.2015, lk 558).

6

---

I LISA

Artiklis 1 osutatud ekspordiloa näidisvorm

Liikmesriigid tagavad, et välja antud vormil on selgelt näha, millise loaga on tegemist. Ekspordiluba kehtib kõikides Euroopa Liidu liikmesriikides oma kehtivusaja lõpuni.

| COVID-19 vaktsiinide ja toimeainete, sealhulgas tüvirakupankade ja töörakupankade eksport EUROOPA LIIDUST (määrus (EL) 2021/442) |
| --- |
| 1. | Loaomanik

  (EORI-number, kui see on asjakohane) ja TARICi lisakood |

COVID-19 vaktsiinide ja toimeainete, sealhulgas tüvirakupankade ja töörakupankade eksport EUROOPA LIIDUST (määrus (EL) 2021/442)

1.

Loaomanik

(EORI-number, kui see on asjakohane) ja TARICi lisakood

| 2. | Loa number |
| --- | --- |

2.

Loa number

| 3. | Kehtivuse lõppkuupäev |
| --- | --- |

3.

Kehtivuse lõppkuupäev

| 4. | Väljaandev asutus |
| --- | --- |

4.

Väljaandev asutus

| 5. | Eksporditolliasutus |
| --- | --- |

5.

Eksporditolliasutus

| 6. | Sihtriik |
| --- | --- |

6.

Sihtriik

| 7. | Kauba kood |
| --- | --- |

7.

Kauba kood

| 8. | Kogus |
| --- | --- |

8.

Kogus

| 9. | Ühik |
| --- | --- |

9.

Ühik

| 10. | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |

10.

Kauba kirjeldus

| 11. | Asukoht |
| --- | --- |

11.

Asukoht

| 7. | Kauba kood |
| --- | --- |

7.

Kauba kood

| 8. | Kogus |
| --- | --- |

8.

Kogus

| 9. | Ühik |
| --- | --- |

9.

Ühik

| 10. | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |

10.

Kauba kirjeldus

| 11. | Asukoht |
| --- | --- |

11.

Asukoht

| 7. | Kauba kood |
| --- | --- |

7.

Kauba kood

| 8. | Kogus |
| --- | --- |

8.

Kogus

| 9. | Ühik |
| --- | --- |

9.

Ühik

| 10. | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |

10.

Kauba kirjeldus

| 11. | Asukoht |
| --- | --- |

11.

Asukoht

| 7. | Kauba kood |
| --- | --- |

7.

Kauba kood

| 8. | Kogus |
| --- | --- |

8.

Kogus

| 9. | Ühik |
| --- | --- |

9.

Ühik

| 10. | Kauba kirjeldus |
| --- | --- |

10.

Kauba kirjeldus

| 11. | Asukoht |
| --- | --- |

11.

Asukoht

| 12. | Allkiri, koht ja kuupäev, tempel |
| --- | --- |

12.

Allkiri, koht ja kuupäev, tempel

Ekspordiloa vormi selgitused

Kõikide lahtrite täitmine on kohustuslik, kui ei ole märgitud teisiti.

Lahtreid 6–10 on korratud neli korda, et luba saaks taotleda nelja erineva toote jaoks.

| Lahter 1 | Loaomanik | Loa saanud äriühingu täielik nimi ja aadress ning EORI-number, kui see on asjakohane.
  TARICi lisakood, nagu määratletud II lisas. |
| --- | --- | --- |
| Lahter 2 | Loa number | Loa numbri täidab ekspordiluba väljaandev asutus ja selle vorming on järgmine: XXyyyy999999, kus XX on väljaandva liikmesriigi kahetäheline geonomenklatuuri kood, (1) yyyy on loa väljaandmise neljakohaline aasta, 999999 on kombinatsioonis XXyyyy kasutatav kordumatu kuuekohaline number, mille on määranud väljaandev asutus. |
| Lahter 3 | Kehtivuse lõppkuupäev | Väljaandev asutus võib määrata loa kehtivusaja lõppkuupäeva. Hiliseim kehtivuse lõppkuupäev on 30. juuni 2021.
  Kui väljaandev asutus ei ole kehtivusaja lõppkuupäeva kindlaks määranud, aegub luba hiljemalt 30. juunil 2021. |
| Lahter 4 | Väljaandev asutus | Ekspordiloa välja andnud liikmesriigi asutuse täielik nimi ja aadress. |
| Lahter 5 | Eksporditolliasutus | Selle tolliasutuse täielik nimi ja liidu kood, kus ekspordideklaratsioon esitatakse. |
| Lahter 6 | Sihtriik | Loaga hõlmatud kauba sihtriigi kahetäheline geonomenklatuuri kood. |
| Lahter 7 | Kauba kood | Harmoneeritud süsteemi või kombineeritud nomenklatuuri (2) numbriline kood, mille alla kuulub eksporditav kaup loa väljaandmise ajal. |
| Lahter 8 | Kogus | Lahtris 9 nimetatud ühikus mõõdetud kaubakogus. |
| Lahter 9 | Ühik | Mõõtühik, milles lahtris 8 nimetatud kogus on väljendatud. Ühikuna tuleb kasutada vaktsiinidooside arvu. |
| Lahter 10 | Kauba kirjeldus | Selgesõnaline kirjeldus, mis on piisavalt täpne, et kaupa oleks võimalik identifitseerida. |
| Lahter 11 | Asukoht | Selle liikmesriigi geonomenklatuuri kood, kus kaup asub. Kui kaup asub väljaandva asutuse liikmesriigis, tuleb see lahter tühjaks jätta. |
| Lahter 12 | Allkiri, tempel, koht ja kuupäev | Väljaandva asutuse allkiri ja tempel. Loa väljaandmise koht ja kuupäev. |

Lahter 1

Loaomanik

Loa saanud äriühingu täielik nimi ja aadress ning EORI-number, kui see on asjakohane.

TARICi lisakood, nagu määratletud II lisas.

Lahter 2

Loa number

Loa numbri täidab ekspordiluba väljaandev asutus ja selle vorming on järgmine: XXyyyy999999, kus XX on väljaandva liikmesriigi kahetäheline geonomenklatuuri kood, (1) yyyy on loa väljaandmise neljakohaline aasta, 999999 on kombinatsioonis XXyyyy kasutatav kordumatu kuuekohaline number, mille on määranud väljaandev asutus.

Lahter 3

Kehtivuse lõppkuupäev

Väljaandev asutus võib määrata loa kehtivusaja lõppkuupäeva. Hiliseim kehtivuse lõppkuupäev on 30. juuni 2021.

Kui väljaandev asutus ei ole kehtivusaja lõppkuupäeva kindlaks määranud, aegub luba hiljemalt 30. juunil 2021.

Lahter 4

Väljaandev asutus

Ekspordiloa välja andnud liikmesriigi asutuse täielik nimi ja aadress.

Lahter 5

Eksporditolliasutus

Selle tolliasutuse täielik nimi ja liidu kood, kus ekspordideklaratsioon esitatakse.

Lahter 6

Sihtriik

Loaga hõlmatud kauba sihtriigi kahetäheline geonomenklatuuri kood.

Lahter 7

Kauba kood

Harmoneeritud süsteemi või kombineeritud nomenklatuuri (2) numbriline kood, mille alla kuulub eksporditav kaup loa väljaandmise ajal.

Lahter 8

Kogus

Lahtris 9 nimetatud ühikus mõõdetud kaubakogus.

Lahter 9

Ühik

Mõõtühik, milles lahtris 8 nimetatud kogus on väljendatud. Ühikuna tuleb kasutada vaktsiinidooside arvu.

Lahter 10

Kauba kirjeldus

Selgesõnaline kirjeldus, mis on piisavalt täpne, et kaupa oleks võimalik identifitseerida.

Lahter 11

Asukoht

Selle liikmesriigi geonomenklatuuri kood, kus kaup asub. Kui kaup asub väljaandva asutuse liikmesriigis, tuleb see lahter tühjaks jätta.

Lahter 12

Allkiri, tempel, koht ja kuupäev

Väljaandva asutuse allkiri ja tempel. Loa väljaandmise koht ja kuupäev.

---

(1)  Komisjoni 12. oktoobri 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1470, mis käsitleb riikide ja territooriumide nomenklatuuri Euroopa rahvusvahelise kaubavahetuse statistika jaoks ja geograafilist jaotust muu ettevõtlusstatistika jaoks (ELT L 334, 13.10.2020, lk 2).

(2)  Nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrus (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta (EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1).

---

II LISA

TARICi lisakoodid

| Äriühing | TARICi lisakood

  SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastased vaktsiinid | TARICi lisakood

  toimeained (1) |
| --- | --- | --- |
| AstraZeneca AB | 4500 | 4520 |
| Pfizer/BioNTech | 4501 | 4521 |
| Moderna Switzerland/Moderna Inc | 4502 | 4522 |
| Janssen Pharmaceutica NV | 4503 | 4523 |
| CureVac AG | 4504 | 4524 |
| Sanofi Pasteur/GlaxoSmithKline Biologicals S.A | 4505 | 4525 |
| Novavax | 4506 | 4526 |
| Muud tootjad | 4999 | 4999 |

Äriühing

TARICi lisakood

SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastased vaktsiinid

TARICi lisakood

toimeained (1)

AstraZeneca AB

4500

4520

Pfizer/BioNTech

4501

4521

Moderna Switzerland/Moderna Inc

4502

4522

Janssen Pharmaceutica NV

4503

4523

CureVac AG

4504

4524

Sanofi Pasteur/GlaxoSmithKline Biologicals S.A

4505

4525

Novavax

4506

4526

Muud tootjad

4999

4999

| Äriühing | TARICi lisakood

  muud ained  (2) |
| --- | --- |
| Kõik tootjad | 4599 |

Äriühing

TARICi lisakood

muud ained  (2)

Kõik tootjad

4599

---

(1)  Toimeained, sealhulgas tüvirakupangad ja töörakupangad, mida kasutatakse SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastaste vaktsiinide tootmiseks.

(2)  Muud ained on tooted ja ained, mis kuuluvad samade CN-koodide alla kui toimeained, kuid mida ei kasutata SARS-haiguste perekonda kuuluvate koroonaviiruste (SARS-CoV liigid) vastaste vaktsiinide tootmiseks.

---

OTSUSED

| 12.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 85/198 |
| --- | --- | --- | --- |

12.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 85/198

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/443,

18. veebruar 2021,

seisukoha kohta, mis võetakse Euroopa Liidu nimel partnerlusnõukogus, mis on loodud ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepinguga, seoses kuupäevaga, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu kohane ajutine kohaldamine

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 217 koostoimes artikli 218 lõikega 9,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | 29. detsembril 2020 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2020/2252 (1) ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (2) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu (3) (edaspidi „salastatud teabe kaitse leping“) (koos „lepingud“) liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta. |
| --- | --- |

(1)

29. detsembril 2020 võttis nõukogu vastu otsuse (EL) 2020/2252 (1) ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (2) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu (3) (edaspidi „salastatud teabe kaitse leping“) (koos „lepingud“) liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta.

| (2) | Salastatud teabe kaitse leping on kaubandus- ja koostöölepingu lisaleping ja on sellega tihedalt seotud, eelkõige seoses kohaldamise alguskuupäeva ja lõppemise kuupäevaga. |
| --- | --- |

(2)

Salastatud teabe kaitse leping on kaubandus- ja koostöölepingu lisaleping ja on sellega tihedalt seotud, eelkõige seoses kohaldamise alguskuupäeva ja lõppemise kuupäevaga.

| (3) | Kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõike 2 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] kohaselt ning nagu pooled on kokku leppinud, kohaldatakse lepinguid otsuse (EL) 2020/2252 artikli 12 lõike 1 alusel ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021 kuni nende jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni. |
| --- | --- |

(3)

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõike 2 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] kohaselt ning nagu pooled on kokku leppinud, kohaldatakse lepinguid otsuse (EL) 2020/2252 artikli 12 lõike 1 alusel ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021 kuni nende jõustumiseks vajalike menetluste lõpuleviimiseni.

| (4) | Kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõike 2 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] kohaselt lõpeb ajutine kohaldamine ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, kumb on varasem: 28. veebruar 2021 või mõni muu kaubandus- ja koostöölepingu artikli INST.1 [partnerlusnõukogu] alusel loodud partnerlusnõukogu (edaspidi „partnerlusnõukogu“) valitud kuupäev või selle kuu esimene päev, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust. |
| --- | --- |

(4)

Kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 lõike 2 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] kohaselt lõpeb ajutine kohaldamine ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, kumb on varasem: 28. veebruar 2021 või mõni muu kaubandus- ja koostöölepingu artikli INST.1 [partnerlusnõukogu] alusel loodud partnerlusnõukogu (edaspidi „partnerlusnõukogu“) valitud kuupäev või selle kuu esimene päev, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust.

| (5) | Kuna Euroopa Parlamendil ja nõukogul on vaja aega, et lepinguid kõigis 24 autentses keeles kontrollida, ei ole liidul võimalik sõlmida kaubandus- ja koostöölepingut hiljemalt 28. veebruaril 2021. |
| --- | --- |

(5)

Kuna Euroopa Parlamendil ja nõukogul on vaja aega, et lepinguid kõigis 24 autentses keeles kontrollida, ei ole liidul võimalik sõlmida kaubandus- ja koostöölepingut hiljemalt 28. veebruaril 2021.

| (6) | Seepärast peaks partnerlusnõukogu määrama ajutise kohaldamise lõpetamiseks hilisema kuupäeva, võttes arvesse kuupäeva, mil kõik lepingu 24 keeleversiooni on läbi vaadatud ja nende autentsus kinnitatud. Arvestades kuupäeva, mil need lepingu autentsed ja lõplikud versioonid on kavas kättesaadavaks teha, peaks partnerlusnõukogu määrama ajutise kohaldamise lõppemise kuupäevaks 30. aprilli 2021. |
| --- | --- |

(6)

Seepärast peaks partnerlusnõukogu määrama ajutise kohaldamise lõpetamiseks hilisema kuupäeva, võttes arvesse kuupäeva, mil kõik lepingu 24 keeleversiooni on läbi vaadatud ja nende autentsus kinnitatud. Arvestades kuupäeva, mil need lepingu autentsed ja lõplikud versioonid on kavas kättesaadavaks teha, peaks partnerlusnõukogu määrama ajutise kohaldamise lõppemise kuupäevaks 30. aprilli 2021.

| (7) | On asjakohane määrata kindlaks partnerlusnõukogus liidu nimel võetav seisukoht. |
| --- | --- |

(7)

On asjakohane määrata kindlaks partnerlusnõukogus liidu nimel võetav seisukoht.

| (8) | Selleks et käesolevas otsuses sätestatud meetmeid oleks võimalik kohaldada viivitamata, peaks see jõustuma selle vastuvõtmise päeval, |
| --- | --- |

(8)

Selleks et käesolevas otsuses sätestatud meetmeid oleks võimalik kohaldada viivitamata, peaks see jõustuma selle vastuvõtmise päeval,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Seisukoht, mis tuleb võtta liidu nimel kaubandus- ja koostöölepingu artikliga INST.1 [partnerlusnõukogu] moodustatud partnerlusnõukogus otsuse kohta, mis võetakse vastu kõnealuse lepingu artikli FINPROV.11 lõike 2 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] kohaselt, põhineb käesolevale otsusele lisatud partnerlusnõukogu otsuse eelnõul.

Artikkel 2

Partnerlusnõukogu otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Brüssel, 18. veebruar 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Nõukogu 29. detsembri 2020. aasta otsus (EL) 2020/2252 ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu ja Euroopa Liidu ning Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise salastatud teabe vahetamise ja kaitse julgeolekukorda käsitleva lepingu liidu nimel allkirjastamise ja nende ajutise kohaldamise kohta (ELT L 444, 31.12.2020, lk 2).

1

(2)  Lepingu tekst on avaldatud ELT L 444, 31.12.2020, lk 14.

2

(3)  Lepingu tekst on avaldatud ELT L 444, 31.12.2020, lk 1463.

3

---

EELNÕU:

ÜHELT POOLT EUROOPA LIIDU JA EUROOPA AATOMIENERGIAÜHENDUSE NING TEISELT POOLT SUURBRITANNIA JA PÕHJA-IIRI ÜHENDKUNINGRIIGI VAHELISE KAUBANDUS- JA KOOSTÖÖLEPINGUGA LOODUD PARTNERLUSNÕUKOGU OTSUS NR 1/2021,

...,

mis käsitleb kuupäeva, mil lõpeb kaubandus- ja koostöölepingu ajutine kohaldamine

PARTNERLUSNÕUKOGU,

Võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelist kaubandus- ja koostöölepingut, eriti selle artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõike 2 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (1) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõikele 2 on pooled kokku leppinud, et nad kohaldavad kaubandus- ja koostöölepingut ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021, tingimusel et nad on enne seda kuupäeva teineteisele teatanud, et nende vastavad ajutiseks kohaldamiseks vajalikud õigusruumisisesed nõuded on täidetud ja menetlused lõpule viidud. Ajutine kohaldamine lõpeb ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, milline neist saabub kõige varem: 28. veebruar 2021 või mõni muu partnerlusnõukogu valitud kuupäev või selle kuu esimene päev, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt ühelt poolt Euroopa Liidu ja Euroopa Aatomienergiaühenduse ning teiselt poolt Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi vahelise kaubandus- ja koostöölepingu (1) (edaspidi „kaubandus- ja koostööleping“) artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõikele 2 on pooled kokku leppinud, et nad kohaldavad kaubandus- ja koostöölepingut ajutiselt alates 1. jaanuarist 2021, tingimusel et nad on enne seda kuupäeva teineteisele teatanud, et nende vastavad ajutiseks kohaldamiseks vajalikud õigusruumisisesed nõuded on täidetud ja menetlused lõpule viidud. Ajutine kohaldamine lõpeb ühel järgmistest kuupäevadest, olenevalt sellest, milline neist saabub kõige varem: 28. veebruar 2021 või mõni muu partnerlusnõukogu valitud kuupäev või selle kuu esimene päev, mis järgneb kuule, mil pooled on teineteisele teatanud, et nad on täitnud oma õigusruumisisesed nõuded ja viinud lõpule menetlused, et kinnitada oma nõusoleku siduvust.

| (2) | Kuna Euroopa Liit ei saa sisemiste menetlusnõuete tõttu sõlmida kaubandus- ja koostöölepingut 28. veebruariks 2021, peaks partnerlusnõukogu määrama 30. aprilli 2021 kuupäevaks, mil vastavalt artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõike 2 punktile a lõpeb ajutine kohaldamine, |
| --- | --- |

(2)

Kuna Euroopa Liit ei saa sisemiste menetlusnõuete tõttu sõlmida kaubandus- ja koostöölepingut 28. veebruariks 2021, peaks partnerlusnõukogu määrama 30. aprilli 2021 kuupäevaks, mil vastavalt artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõike 2 punktile a lõpeb ajutine kohaldamine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Kuupäev, mil ajutine kohaldamine kaubandus- ja koostöölepingu artikli FINPROV.11 [Jõustumine ja ajutine kohaldamine] lõike 2 punkti a kohaselt lõpeb, on 30. aprill 2021.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

...,

Partnerlusnõukogu nimel

kaaseesistujad

---

(1)  Lepingu tekst on avaldatud ELT L 444, 31.12.2020, lk 14.

1

---