# Az Európai Unió L 137/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 137 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. április 22. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 137

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. április 22.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/654 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. december 18.) az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díj és az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj meghatározásával történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/655 végrehajtási rendelete (2021. április 21.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról | 10 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/656 végrehajtási rendelete (2021. április 21.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Slovenska potica [HKT]) | 12 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/657 végrehajtási rendelete (2021. április 21.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Caşcaval de Săveni (OFJ)] | 14 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/658 végrehajtási rendelete (2021. április 21.) az Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  ) | 16 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/654 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. december 18.) az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díj és az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj meghatározásával történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2021/655 végrehajtási rendelete (2021. április 21.) az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

10

*

A Bizottság (EU) 2021/656 végrehajtási rendelete (2021. április 21.) egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről (Slovenska potica [HKT])

12

*

A Bizottság (EU) 2021/657 végrehajtási rendelete (2021. április 21.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Caşcaval de Săveni (OFJ)]

14

*

A Bizottság (EU) 2021/658 végrehajtási rendelete (2021. április 21.) az Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről (
  1
  )

Origanum vulgare

hirtum

1

16

| | | Helyesbítések |
| --- | --- | --- |
| | * | Helyesbítés az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1054 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 249., 2020.7.31. ) | 20 |
| | * | Helyesbítés a vas-nátrium-tartarátok valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/896 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 152., 2016.6.9. ) | 21 |
| | * | Helyesbítés az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 20-i (EU) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 433 I., 2020.12.22. ) | 22 |

Helyesbítések

*

Helyesbítés az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1054 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 249., 2020.7.31. )

( HL L 249., 2020.7.31. )

20

*

Helyesbítés a vas-nátrium-tartarátok valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/896 bizottsági végrehajtási rendelethez ( HL L 152., 2016.6.9. )

( HL L 152., 2016.6.9. )

21

*

Helyesbítés az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 20-i (EU) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelethez ( HL L 433 I., 2020.12.22. )

( HL L 433 I., 2020.12.22. )

22

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.4.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/654 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. december 18.)

az (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelvnek az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díj és az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj meghatározásával történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex létrehozásáról szóló, 2018. december 11-i (EU) 2018/1972 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 75. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az (EU) 2018/1972 irányelv 75. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjat kell meghatároznia mind a mobil, mind a vezetékes szolgáltatásokra vonatkozóan annak érdekében, hogy csökkentse a nagykereskedelmi hívásvégződtetéssel kapcsolatos versenyproblémák Unió-szerte egységes kezelésével járó szabályozási terheket. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásakor a Bizottság által követendő elveket, kritériumokat és paramétereket az említett irányelv III. melléklete határozza meg. |
| --- | --- |

(1)

Az (EU) 2018/1972 irányelv 75. cikkének (1) bekezdése értelmében a Bizottságnak felhatalmazáson alapuló jogi aktus révén az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjat kell meghatároznia mind a mobil, mind a vezetékes szolgáltatásokra vonatkozóan annak érdekében, hogy csökkentse a nagykereskedelmi hívásvégződtetéssel kapcsolatos versenyproblémák Unió-szerte egységes kezelésével járó szabályozási terheket. A felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásakor a Bizottság által követendő elveket, kritériumokat és paramétereket az említett irányelv III. melléklete határozza meg.

| (2) | Ez a rendelet nem érinti a nemzeti szabályozó hatóságok azon hatáskörét, hogy az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 64. cikkének (3) bekezdésével, valamint 67. és 68. cikkével összhangban meghatározzák a nemzeti körülményeknek megfelelő érintett piacokat, elvégezzék a három kritérium vizsgálatát és nem árszabályozás-jellegű korrekciós intézkedéseket írjanak elő. Következésképpen e rendelet hatálybalépése nem érinti azokat a nem árjellegű kötelezettségeket, amelyeket a nemzeti szabályozó hatóságok a vezetékes vagy mobil hívásvégződtetési szolgáltatások tekintetében a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatók számára előírtak, ezért e kötelezettségek az uniós és nemzeti szabályokkal összhangban történő felülvizsgálatukig érvényben maradnak. |
| --- | --- |

(2)

Ez a rendelet nem érinti a nemzeti szabályozó hatóságok azon hatáskörét, hogy az Európai Elektronikus Hírközlési Kódex 64. cikkének (3) bekezdésével, valamint 67. és 68. cikkével összhangban meghatározzák a nemzeti körülményeknek megfelelő érintett piacokat, elvégezzék a három kritérium vizsgálatát és nem árszabályozás-jellegű korrekciós intézkedéseket írjanak elő. Következésképpen e rendelet hatálybalépése nem érinti azokat a nem árjellegű kötelezettségeket, amelyeket a nemzeti szabályozó hatóságok a vezetékes vagy mobil hívásvégződtetési szolgáltatások tekintetében a jelentős piaci erővel rendelkező szolgáltatók számára előírtak, ezért e kötelezettségek az uniós és nemzeti szabályokkal összhangban történő felülvizsgálatukig érvényben maradnak.

| (3) | A szabályozási gyakorlat azt mutatja, hogy az a hívószám, amelyen a mobil vagy vezetékes hívásokat végződtetik, döntő szerepet játszik hívásvégződtetés terén jelentkező kereslet helyettesíthetőségében és a versenydinamikában, így ez az a fő tényező, amellyel kapcsolatban kialakulhat a szabályozás szükségességét indokoló hívásvégződtetési monopólium. Ezért a hívásvégződtetési szolgáltatások meghatározásához használt fő kritériumnak a számozási tartománynak kell lennie, vagyis annak, hogy mobil hívásvégződtetési szolgáltatás esetében a hívást mobiltelefonszámon, vezetékes hívásvégződtetési szolgáltatás esetében pedig más típusú hívószámokon, például földrajzi számokon és bizonyos nem földrajzi számokon végződtetik-e. |
| --- | --- |

(3)

A szabályozási gyakorlat azt mutatja, hogy az a hívószám, amelyen a mobil vagy vezetékes hívásokat végződtetik, döntő szerepet játszik hívásvégződtetés terén jelentkező kereslet helyettesíthetőségében és a versenydinamikában, így ez az a fő tényező, amellyel kapcsolatban kialakulhat a szabályozás szükségességét indokoló hívásvégződtetési monopólium. Ezért a hívásvégződtetési szolgáltatások meghatározásához használt fő kritériumnak a számozási tartománynak kell lennie, vagyis annak, hogy mobil hívásvégződtetési szolgáltatás esetében a hívást mobiltelefonszámon, vezetékes hívásvégződtetési szolgáltatás esetében pedig más típusú hívószámokon, például földrajzi számokon és bizonyos nem földrajzi számokon végződtetik-e.

| (4) | A hívásvégződtetési szolgáltatásoknak magukban kell foglalniuk a hívásvégződtetési szolgáltató által a hanghívások végződtetésére használt bármilyen technológián – például 2G, 3G, 4G vagy 5G hálózaton és/vagy wifin vagy bármilyen vezetékes hálózaton – keresztül nyújtott szolgáltatásokat, függetlenül a hívás eredetétől. |
| --- | --- |

(4)

A hívásvégződtetési szolgáltatásoknak magukban kell foglalniuk a hívásvégződtetési szolgáltató által a hanghívások végződtetésére használt bármilyen technológián – például 2G, 3G, 4G vagy 5G hálózaton és/vagy wifin vagy bármilyen vezetékes hálózaton – keresztül nyújtott szolgáltatásokat, függetlenül a hívás eredetétől.

| (5) | Minden végződtetési szolgáltatás (mobil vagy vezetékes) nyújtása azzal jár, hogy a végződtetési szolgáltató hálózata legalább egy, a saját hálózatától eltérő hálózattal összekapcsolódik. Hívásvégződtetési szolgáltatóknak ezért azok a szolgáltatók minősülnek, amelyek műszaki ellenőrzéssel rendelkeznek a hívott szám felett, jogosultak a hívott szám használatára, csakúgy mint a hívás címzetthez történő továbbítására. |
| --- | --- |

(5)

Minden végződtetési szolgáltatás (mobil vagy vezetékes) nyújtása azzal jár, hogy a végződtetési szolgáltató hálózata legalább egy, a saját hálózatától eltérő hálózattal összekapcsolódik. Hívásvégződtetési szolgáltatóknak ezért azok a szolgáltatók minősülnek, amelyek műszaki ellenőrzéssel rendelkeznek a hívott szám felett, jogosultak a hívott szám használatára, csakúgy mint a hívás címzetthez történő továbbítására.

| (6) | A végződtetési szolgáltatás fogalmából ki kell zárni azokat a kapcsolódó eszközöket, amelyeket egyes szolgáltatók vagy egyes tagállamok megkövetelhetnek a végződtetési szolgáltatások nyújtásához. Az összekapcsolási portok azonban, amelyek jelenleg számos tagállamban szabályozás tárgyát képezik, minden szolgáltató számára a végződtetési szolgáltatások alapvető elemeinek számítanak, mivel a forgalom növekedésével nagyobb kapacitásra van szükség az összekapcsoláshoz, ezért azokat bele kell foglalni a végződtetési szolgáltatás fogalommeghatározásába. A hívásvégződtetési szolgáltatók a hálózatukon a felhasználó számára nyújtott teljes hívásvégződtetési szolgáltatásért nem számíthatnak fel más díjat, mint az e rendeletben meghatározott megfelelő díjakat. |
| --- | --- |

(6)

A végződtetési szolgáltatás fogalmából ki kell zárni azokat a kapcsolódó eszközöket, amelyeket egyes szolgáltatók vagy egyes tagállamok megkövetelhetnek a végződtetési szolgáltatások nyújtásához. Az összekapcsolási portok azonban, amelyek jelenleg számos tagállamban szabályozás tárgyát képezik, minden szolgáltató számára a végződtetési szolgáltatások alapvető elemeinek számítanak, mivel a forgalom növekedésével nagyobb kapacitásra van szükség az összekapcsoláshoz, ezért azokat bele kell foglalni a végződtetési szolgáltatás fogalommeghatározásába. A hívásvégződtetési szolgáltatók a hálózatukon a felhasználó számára nyújtott teljes hívásvégződtetési szolgáltatásért nem számíthatnak fel más díjat, mint az e rendeletben meghatározott megfelelő díjakat.

| (7) | Az egyes nem földrajzi számokra – például az emelt díjas, az ingyenes és a megosztott költségű szolgáltatásokhoz használt hívószámokra – irányuló hívásokhoz kapcsolódó hívásvégződtetési szolgáltatások (más néven értéknövelt szolgáltatások) nem viselkednek „hagyományos” végződtetési szolgáltatásként, amelyek esetében a hívást végződtető szolgáltatók monopolhelyzetben vannak. Az említett szolgáltatók jobb tárgyalási pozícióban vannak, és a nyereségrészesedési megállapodás keretében kialkudhatják a végződtetési díjat. Ezért a végződtetési szolgáltatók bizonyos korlátokba ütköznek a nem földrajzi számokra irányuló hívások végződtetési díjainak megállapításakor, ellentétben azzal a helyzettel, amikor földrajzi számokra vagy mobiltelefonszámokra irányuló hívások végződtetéséről van szó. Ezért az ilyen számokra irányuló hívások végződtetését ki kell zárni e rendelet hatálya alól. A gépek közötti (M2M) kommunikációra jellemző számozási tartományokat az esetek többségében nem használják személyközi kommunikációra, mivel adatforgalomról és nem hangforgalomról van szó, ezért e számozási tartományok nem tartoznak e rendelet hatálya alá, amely a hangkommunikációra korlátozódik. |
| --- | --- |

(7)

Az egyes nem földrajzi számokra – például az emelt díjas, az ingyenes és a megosztott költségű szolgáltatásokhoz használt hívószámokra – irányuló hívásokhoz kapcsolódó hívásvégződtetési szolgáltatások (más néven értéknövelt szolgáltatások) nem viselkednek „hagyományos” végződtetési szolgáltatásként, amelyek esetében a hívást végződtető szolgáltatók monopolhelyzetben vannak. Az említett szolgáltatók jobb tárgyalási pozícióban vannak, és a nyereségrészesedési megállapodás keretében kialkudhatják a végződtetési díjat. Ezért a végződtetési szolgáltatók bizonyos korlátokba ütköznek a nem földrajzi számokra irányuló hívások végződtetési díjainak megállapításakor, ellentétben azzal a helyzettel, amikor földrajzi számokra vagy mobiltelefonszámokra irányuló hívások végződtetéséről van szó. Ezért az ilyen számokra irányuló hívások végződtetését ki kell zárni e rendelet hatálya alól. A gépek közötti (M2M) kommunikációra jellemző számozási tartományokat az esetek többségében nem használják személyközi kommunikációra, mivel adatforgalomról és nem hangforgalomról van szó, ezért e számozási tartományok nem tartoznak e rendelet hatálya alá, amely a hangkommunikációra korlátozódik.

| (8) | Bizonyos más típusú nem földrajzi számokra – például a helyhez kötött nomadikus szolgáltatásokhoz és a segélyhívó szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez használt hívószámokra – irányuló hívásvégződtetési szolgáltatások a hívásvégződtetési monopólium jellemzőivel bírnak, és azokat helyhez kötött infrastruktúrán keresztül nyújtják. Ezért e szolgáltatásoknak e rendelet hatálya alá kell tartozniuk, és vezetékes hívásvégződtetési szolgáltatásként kell őket kezelni. |
| --- | --- |

(8)

Bizonyos más típusú nem földrajzi számokra – például a helyhez kötött nomadikus szolgáltatásokhoz és a segélyhívó szolgáltatásokhoz való hozzáféréshez használt hívószámokra – irányuló hívásvégződtetési szolgáltatások a hívásvégződtetési monopólium jellemzőivel bírnak, és azokat helyhez kötött infrastruktúrán keresztül nyújtják. Ezért e szolgáltatásoknak e rendelet hatálya alá kell tartozniuk, és vezetékes hívásvégződtetési szolgáltatásként kell őket kezelni.

| (9) | A szolgáltatók által nyújtott egyes hangszolgáltatások nem tekinthetők sem tisztán mobil, sem tisztán vezetékes szolgáltatásoknak, hanem hibrid szolgáltatásoknak minősülnek. Ilyen hibrid szolgáltatások például a „home zone” típusú szolgáltatások, amelyek esetében a hívásokat jellemzően vezetékes hívószámon, de mobilhálózaton keresztül végződtetik. A hívásvégződtetési szolgáltatások fogalommeghatározásával összhangban, amely szerint a meghatározó kritérium a hívott szám, az ilyen hibrid szolgáltatásokat a hívott számtól függően mobil vagy vezetékes hívásvégződtetési szolgáltatásként kell kezelni. |
| --- | --- |

(9)

A szolgáltatók által nyújtott egyes hangszolgáltatások nem tekinthetők sem tisztán mobil, sem tisztán vezetékes szolgáltatásoknak, hanem hibrid szolgáltatásoknak minősülnek. Ilyen hibrid szolgáltatások például a „home zone” típusú szolgáltatások, amelyek esetében a hívásokat jellemzően vezetékes hívószámon, de mobilhálózaton keresztül végződtetik. A hívásvégződtetési szolgáltatások fogalommeghatározásával összhangban, amely szerint a meghatározó kritérium a hívott szám, az ilyen hibrid szolgáltatásokat a hívott számtól függően mobil vagy vezetékes hívásvégződtetési szolgáltatásként kell kezelni.

| (10) | A szabályozás tárgyát képező hívásvégződtetési díjak az Unió területéhez tartozó földrajzi területekre vonatkozó E.164 szerinti országhívószámoknak megfelelő nemzeti számozási tervekben szereplő számokról kezdeményezett és az ilyen számokon (uniós hívószámok) végződtetett hívásokra vonatkoznak. A harmadik országok hívószámai mind az uniós hívószámoktól eltérő számok. Ha a szabályozást a harmadik országok hívószámairól kezdeményezett és uniós hívószámon végződtetett hívásokra is kiterjesztenék, az veszélyeztetné e rendelet célkitűzéseit, különösen a belső piaci integráció biztosítását, abban az esetben, ha a harmadik országbeli szolgáltatók az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjaknál magasabb hívásvégződtetési díjakat szabnak ki, vagy ha az ilyen hívásvégződtetési díjakat nem a Kódex 75. cikkében és III. mellékletében meghatározottakkal egyenértékű költséghatékony elvek alapján szabályozzák. |
| --- | --- |

(10)

A szabályozás tárgyát képező hívásvégződtetési díjak az Unió területéhez tartozó földrajzi területekre vonatkozó E.164 szerinti országhívószámoknak megfelelő nemzeti számozási tervekben szereplő számokról kezdeményezett és az ilyen számokon (uniós hívószámok) végződtetett hívásokra vonatkoznak. A harmadik országok hívószámai mind az uniós hívószámoktól eltérő számok. Ha a szabályozást a harmadik országok hívószámairól kezdeményezett és uniós hívószámon végződtetett hívásokra is kiterjesztenék, az veszélyeztetné e rendelet célkitűzéseit, különösen a belső piaci integráció biztosítását, abban az esetben, ha a harmadik országbeli szolgáltatók az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjaknál magasabb hívásvégződtetési díjakat szabnak ki, vagy ha az ilyen hívásvégződtetési díjakat nem a Kódex 75. cikkében és III. mellékletében meghatározottakkal egyenértékű költséghatékony elvek alapján szabályozzák.

| (11) | A harmadik országbeli hívószámokról kezdeményezett és uniós hívószámokon végződtetett hívások alacsony szinten szabályozott végződtetési díjai, valamint a harmadik országbeli hívószámokra irányuló hívások magas és nem költséghatékony végződtetési díjai együttesen valószínűleg magasabb végződtetési díjakat eredményeznének az uniós hívószámokról induló és harmadik országbeli számokon végződtetett hívások esetében, ami negatív hatást gyakorolna az Unión belüli kiskereskedelmi hívásdíjakra és az uniós szolgáltatók költségszerkezetére. Mivel az uniós szolgáltatók eltérő mértékben vannak kitéve a magas és nem költséghatékony végződtetési díjakat alkalmazó harmadik országbeli szolgáltatók által végződtetett hívásoknak, ez az uniós szolgáltatók költségstruktúrájának kiegyensúlyozatlanságához vezetne rajtuk kívül álló tényezők miatt. Mivel az említett országokba irányuló hívások esetében magasabbak a hívásvégződtetési díjak, ez valószínűleg megakadályozná az olyan, egész Európára kiterjedő kiskereskedelmi ajánlatok megjelenését, amelyek bizonyos harmadik országbeli számokra irányuló hívásokat is tartalmaznak, ami negatív hatást gyakorolhat az uniós fogyasztókra és különösen a vállalkozásokra. Emellett torzítaná a versenyt, mivel a harmadik országbeli hívószámokon végződtetett hívások magas hívásvégződtetési díjainak aszimmetrikus hatása eltérő versenyfeltételeket eredményezne a különböző uniós szolgáltatók számára, ami végső soron az egész Unióban torzítaná a befektetési képességet és az ösztönzőket (mind a szolgáltatókra irányuló, mind a szolgáltatók általi beruházások esetében). Mindezen hatások egyértelműen ellentétesek lennének e rendelet célkitűzéseivel, amely az egységes piac integrációjának azáltal történő előmozdítására irányul, hogy megszüntetik a szolgáltatók között a jóval a költségeket meghaladó végződtetési díjak miatt kialakult versenytorzulásokat. |
| --- | --- |

(11)

A harmadik országbeli hívószámokról kezdeményezett és uniós hívószámokon végződtetett hívások alacsony szinten szabályozott végződtetési díjai, valamint a harmadik országbeli hívószámokra irányuló hívások magas és nem költséghatékony végződtetési díjai együttesen valószínűleg magasabb végződtetési díjakat eredményeznének az uniós hívószámokról induló és harmadik országbeli számokon végződtetett hívások esetében, ami negatív hatást gyakorolna az Unión belüli kiskereskedelmi hívásdíjakra és az uniós szolgáltatók költségszerkezetére. Mivel az uniós szolgáltatók eltérő mértékben vannak kitéve a magas és nem költséghatékony végződtetési díjakat alkalmazó harmadik országbeli szolgáltatók által végződtetett hívásoknak, ez az uniós szolgáltatók költségstruktúrájának kiegyensúlyozatlanságához vezetne rajtuk kívül álló tényezők miatt. Mivel az említett országokba irányuló hívások esetében magasabbak a hívásvégződtetési díjak, ez valószínűleg megakadályozná az olyan, egész Európára kiterjedő kiskereskedelmi ajánlatok megjelenését, amelyek bizonyos harmadik országbeli számokra irányuló hívásokat is tartalmaznak, ami negatív hatást gyakorolhat az uniós fogyasztókra és különösen a vállalkozásokra. Emellett torzítaná a versenyt, mivel a harmadik országbeli hívószámokon végződtetett hívások magas hívásvégződtetési díjainak aszimmetrikus hatása eltérő versenyfeltételeket eredményezne a különböző uniós szolgáltatók számára, ami végső soron az egész Unióban torzítaná a befektetési képességet és az ösztönzőket (mind a szolgáltatókra irányuló, mind a szolgáltatók általi beruházások esetében). Mindezen hatások egyértelműen ellentétesek lennének e rendelet célkitűzéseivel, amely az egységes piac integrációjának azáltal történő előmozdítására irányul, hogy megszüntetik a szolgáltatók között a jóval a költségeket meghaladó végződtetési díjak miatt kialakult versenytorzulásokat.

| (12) | Az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjak nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes módon történő alkalmazása érdekében, valamint azért, hogy a harmadik országbeli hívószámokról kezdeményezett hívások csak olyan mértékben legyenek kizárva a szabályozásból, amely a belső piaci célkitűzések eléréséhez és az arányosság biztosításához feltétlenül szükséges, az e rendeletben meghatározott díjakat helyénvaló alkalmazni a harmadik országbeli hívószámokról kezdeményezett és az uniós hívószámokon végződtetett hívásokra, amennyiben a harmadik országbeli hívásvégződtetési szolgáltatók által az uniós hívószámokról kezdeményezett hívások esetében alkalmazott hívásvégződtetési díjak szintje az e rendelet által megállapított szinten van, vagy annál alacsonyabb. A fenti mechanizmust a vezetékes hívásvégződtetési díjakra vonatkozó átmeneti időszak alatt 2021-ben, a mobil hívásvégződtetési díjakra vonatkozóan megállapított fokozatos díjcsökkentési időszak alatt (2021 és 2023 között) pedig a rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdésében meghatározott maximális mobil hívásvégződtetési díjak fogják kiváltani. A 2021-ben ezt a mechanizmust aktiváló releváns maximális vezetékes hívásvégződtetési díjakat a felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (2) bekezdése határozza meg. Az Unióban hívásvégződtetési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók ezeket a díjakat a harmadik országokban hívásvégződtetési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók által kiszabott vagy kínált díjak alapján alkalmazzák. |
| --- | --- |

(12)

Az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjak nyílt, átlátható és megkülönböztetésmentes módon történő alkalmazása érdekében, valamint azért, hogy a harmadik országbeli hívószámokról kezdeményezett hívások csak olyan mértékben legyenek kizárva a szabályozásból, amely a belső piaci célkitűzések eléréséhez és az arányosság biztosításához feltétlenül szükséges, az e rendeletben meghatározott díjakat helyénvaló alkalmazni a harmadik országbeli hívószámokról kezdeményezett és az uniós hívószámokon végződtetett hívásokra, amennyiben a harmadik országbeli hívásvégződtetési szolgáltatók által az uniós hívószámokról kezdeményezett hívások esetében alkalmazott hívásvégződtetési díjak szintje az e rendelet által megállapított szinten van, vagy annál alacsonyabb. A fenti mechanizmust a vezetékes hívásvégződtetési díjakra vonatkozó átmeneti időszak alatt 2021-ben, a mobil hívásvégződtetési díjakra vonatkozóan megállapított fokozatos díjcsökkentési időszak alatt (2021 és 2023 között) pedig a rendelet 4. cikkének (2)–(5) bekezdésében meghatározott maximális mobil hívásvégződtetési díjak fogják kiváltani. A 2021-ben ezt a mechanizmust aktiváló releváns maximális vezetékes hívásvégződtetési díjakat a felhatalmazáson alapuló rendelet 5. cikkének (2) bekezdése határozza meg. Az Unióban hívásvégződtetési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók ezeket a díjakat a harmadik országokban hívásvégződtetési szolgáltatásokat nyújtó szolgáltatók által kiszabott vagy kínált díjak alapján alkalmazzák.

| (13) | mivel a beszédalapú hívásvégződtetési szolgáltatásokat nyújtó uniós szolgáltatók nem mindig tudhatják, hogy a harmadik országbeli szolgáltatók milyen hívásvégződtetési díjakat alkalmaznak, általában ez utóbbiak feladata, hogy ellenőrizhető információkat szolgáltassanak a kínált hívásvégződtetési díj szintjének igazolására. Amennyiben a tranzitszolgáltatók (vagy más köztes szereplők) értékesítik tovább a végződtetési szolgáltatásokat az uniós szolgáltatóknak, az e tranzitszolgáltatók által kiszabott vagy kínált végződtetési díjat kell figyelembe venni annak meghatározásához, hogy az megegyezik-e az e rendeletben meghatározott maximális végződtetési díjakkal, vagy alacsonyabb-e annál. |
| --- | --- |

(13)

mivel a beszédalapú hívásvégződtetési szolgáltatásokat nyújtó uniós szolgáltatók nem mindig tudhatják, hogy a harmadik országbeli szolgáltatók milyen hívásvégződtetési díjakat alkalmaznak, általában ez utóbbiak feladata, hogy ellenőrizhető információkat szolgáltassanak a kínált hívásvégződtetési díj szintjének igazolására. Amennyiben a tranzitszolgáltatók (vagy más köztes szereplők) értékesítik tovább a végződtetési szolgáltatásokat az uniós szolgáltatóknak, az e tranzitszolgáltatók által kiszabott vagy kínált végződtetési díjat kell figyelembe venni annak meghatározásához, hogy az megegyezik-e az e rendeletben meghatározott maximális végződtetési díjakkal, vagy alacsonyabb-e annál.

| (14) | Amennyiben a harmadik országbeli szolgáltatók az uniós hívószámokról kezdeményezett és harmadik országbeli számokon végződtetett hívásokra az uniós hívásvégződtetési díjaknál magasabb hívásvégződtetési díjakat számítanak fel, az e rendeletben meghatározott díjak a harmadik országbeli hívószámokról kezdeményezett és uniós hívószámokon végződtetett hívásokra is alkalmazandók, amennyiben a Bizottság a szóban forgó harmadik országok által a Bizottság rendelkezésére bocsátott információk alapján megállapítja, hogy a hívásvégződtetési díjakat ezekben az országokban az (EU) 2018/1972 irányelv 75. cikkében és III. mellékletében meghatározottakkal egyenértékű elvek alapján szabályozzák. A fenti követelményeknek megfelelő harmadik országok jegyzékét ezt követően bele kell foglalni ebbe a rendeletbe, és rendszeresen aktualizálni kell. |
| --- | --- |

(14)

Amennyiben a harmadik országbeli szolgáltatók az uniós hívószámokról kezdeményezett és harmadik országbeli számokon végződtetett hívásokra az uniós hívásvégződtetési díjaknál magasabb hívásvégződtetési díjakat számítanak fel, az e rendeletben meghatározott díjak a harmadik országbeli hívószámokról kezdeményezett és uniós hívószámokon végződtetett hívásokra is alkalmazandók, amennyiben a Bizottság a szóban forgó harmadik országok által a Bizottság rendelkezésére bocsátott információk alapján megállapítja, hogy a hívásvégződtetési díjakat ezekben az országokban az (EU) 2018/1972 irányelv 75. cikkében és III. mellékletében meghatározottakkal egyenértékű elvek alapján szabályozzák. A fenti követelményeknek megfelelő harmadik országok jegyzékét ezt követően bele kell foglalni ebbe a rendeletbe, és rendszeresen aktualizálni kell.

| (15) | Mivel a hívás eredete alapján dől el, hogy az uniós hívásvégződtetési díjak alkalmazandók-e, vagy sem, elengedhetetlen az uniós szolgáltatók számára, hogy azonosítani tudják a híváskezdeményezés országát. E célból a szolgáltatók a hívó helyére vonatkozó információban (CLI) megadott országhívószámra támaszkodhatnak. E rendelet megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az uniós szolgáltatóknak minden beérkező híváshoz érvényes CLI-t kell kapniuk. Következésképpen hiányzó, érvénytelen vagy hamis CLI esetén az uniós szolgáltatók nem kötelesek az uniós hívásvégződtetési díjakat alkalmazni a hívásvégződtetésekre. |
| --- | --- |

(15)

Mivel a hívás eredete alapján dől el, hogy az uniós hívásvégződtetési díjak alkalmazandók-e, vagy sem, elengedhetetlen az uniós szolgáltatók számára, hogy azonosítani tudják a híváskezdeményezés országát. E célból a szolgáltatók a hívó helyére vonatkozó információban (CLI) megadott országhívószámra támaszkodhatnak. E rendelet megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében az uniós szolgáltatóknak minden beérkező híváshoz érvényes CLI-t kell kapniuk. Következésképpen hiányzó, érvénytelen vagy hamis CLI esetén az uniós szolgáltatók nem kötelesek az uniós hívásvégződtetési díjakat alkalmazni a hívásvégződtetésekre.

| (16) | Annak érdekében, hogy az (EU) 2018/1972 irányelv 75. cikkének (1) bekezdésében és III. mellékletében foglalt elvekkel összhangban felbecsüljék az Unióban egy hipotetikus mobil vagy vezetékes hálózaton kezdeményezett hanghívások végződtetésének tényleges költségét, az egyes tagállamokban felmerülő költségek figyelembevételével egy-egy költségmodell kidolgozására került sor a mobil, illetve a vezetékes hívásvégződtetésre vonatkozóan. |
| --- | --- |

(16)

Annak érdekében, hogy az (EU) 2018/1972 irányelv 75. cikkének (1) bekezdésében és III. mellékletében foglalt elvekkel összhangban felbecsüljék az Unióban egy hipotetikus mobil vagy vezetékes hálózaton kezdeményezett hanghívások végződtetésének tényleges költségét, az egyes tagállamokban felmerülő költségek figyelembevételével egy-egy költségmodell kidolgozására került sor a mobil, illetve a vezetékes hívásvégződtetésre vonatkozóan.

| (17) | A költségmodelleket mind a mobil, mind a vezetékes hálózatok esetében a konzultációs folyamat során az egyes tagállamoktól a költségekkel kapcsolatban kapott visszajelzések alapján véglegesítették. Az (EU) 2018/1972 irányelv III. mellékletének megfelelően a díjakat a költségmodellek segítségével az egy hatékony üzemeltetőnél felmerülő költségek megtérülése alapján számították ki. Ennélfogva a díjak kizárólag a nagykereskedelmi hívásvégződtetési szolgáltatás nyújtásának különbözeti költségein alapulnak, vagyis csak azokon a forgalomtól függő költségeken, amelyek a nagykereskedelmi hívásvégződtetési szolgáltatás hiányában elkerülhetők lennének. |
| --- | --- |

(17)

A költségmodelleket mind a mobil, mind a vezetékes hálózatok esetében a konzultációs folyamat során az egyes tagállamoktól a költségekkel kapcsolatban kapott visszajelzések alapján véglegesítették. Az (EU) 2018/1972 irányelv III. mellékletének megfelelően a díjakat a költségmodellek segítségével az egy hatékony üzemeltetőnél felmerülő költségek megtérülése alapján számították ki. Ennélfogva a díjak kizárólag a nagykereskedelmi hívásvégződtetési szolgáltatás nyújtásának különbözeti költségein alapulnak, vagyis csak azokon a forgalomtól függő költségeken, amelyek a nagykereskedelmi hívásvégződtetési szolgáltatás hiányában elkerülhetők lennének.

| (18) | Az Unió egészében egységes maximális mobil és vezetékes hívásvégződtetési díjakat az abban az országban felmerülő hatékony költség alapján állapították meg, amelynek legmagasabbak a költségei a megbízásba adott költségmodellek szerint, ezáltal biztosítva a költségmegtérülés elvét az egész Unióban, és ehhez egy kisebb biztonsági ráhagyást is adtak a költségmodellek esetleges pontatlanságainak figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

(18)

Az Unió egészében egységes maximális mobil és vezetékes hívásvégződtetési díjakat az abban az országban felmerülő hatékony költség alapján állapították meg, amelynek legmagasabbak a költségei a megbízásba adott költségmodellek szerint, ezáltal biztosítva a költségmegtérülés elvét az egész Unióban, és ehhez egy kisebb biztonsági ráhagyást is adtak a költségmodellek esetleges pontatlanságainak figyelembevétele érdekében.

| (19) | Az e rendelet által megállapított, az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjakat két hónappal a rendelet hatálybalépése után kell elkezdeni alkalmazni azért, hogy a szolgáltatóknak elegendő idejük legyen informatikai, számlázási és számviteli rendszereik kiigazítására, valamint az összekapcsolási megállapodások szükséges módosításainak elvégzésére. |
| --- | --- |

(19)

Az e rendelet által megállapított, az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjakat két hónappal a rendelet hatálybalépése után kell elkezdeni alkalmazni azért, hogy a szolgáltatóknak elegendő idejük legyen informatikai, számlázási és számviteli rendszereik kiigazítására, valamint az összekapcsolási megállapodások szükséges módosításainak elvégzésére.

| (20) | Ahol a jelenlegi átlagos hívásvégződtetési díjak az Unióban jóval magasabbak, mint a jövőben kivetendő díjak, azaz az e rendeletben meghatározott, költséghatékony, az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjak, ott fokozatos díjcsökkentést kell alkalmazni, ami bevett szabályozási módszernek minősül. Ilyen esetekben a fokozatos díjcsökkentés hatékony eszköz, amely az arányosság elvével összhangban lehetővé teszi az alacsonyabb díjak zökkenőmentes bevezetését. |
| --- | --- |

(20)

Ahol a jelenlegi átlagos hívásvégződtetési díjak az Unióban jóval magasabbak, mint a jövőben kivetendő díjak, azaz az e rendeletben meghatározott, költséghatékony, az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjak, ott fokozatos díjcsökkentést kell alkalmazni, ami bevett szabályozási módszernek minősül. Ilyen esetekben a fokozatos díjcsökkentés hatékony eszköz, amely az arányosság elvével összhangban lehetővé teszi az alacsonyabb díjak zökkenőmentes bevezetését.

| (21) | Tekintettel a tagállamokban alkalmazott mobil hívásvégződtetési díjak jelenlegi átlagára, az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díjat fokozatos díjcsökkentéssel kell elérni. A rendelet gyors végrehajtása és a szolgáltatók nagyobb zavaroktól való megkímélése közötti arany középút jegyében a fokozatos díjcsökkentésnek a mobil hívásvégződtetési díjak jelenlegi átlagához közeli szinten kell kezdődnie, és a rákövetkező három évben évente egyre alacsonyabb szintet kell elérnie, mielőtt 2024-ben megérkezik az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díj szintjére. |
| --- | --- |

(21)

Tekintettel a tagállamokban alkalmazott mobil hívásvégződtetési díjak jelenlegi átlagára, az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díjat fokozatos díjcsökkentéssel kell elérni. A rendelet gyors végrehajtása és a szolgáltatók nagyobb zavaroktól való megkímélése közötti arany középút jegyében a fokozatos díjcsökkentésnek a mobil hívásvégződtetési díjak jelenlegi átlagához közeli szinten kell kezdődnie, és a rákövetkező három évben évente egyre alacsonyabb szintet kell elérnie, mielőtt 2024-ben megérkezik az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díj szintjére.

| (22) | Ez a rendelet tehát hároméves fokozatos díjcsökkentési időszakot határoz meg, amely 2024-re éri el a költséghatékony, az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díjat. Nincs szükség átmeneti időszakra azon tagállamok szolgáltatói esetében, amelyek 2021-ben az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjakat meghaladó díjakat alkalmaznak, mivel az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díj bevezetésének hatása a fokozatos díjcsökkentéssel is elsimítható. |
| --- | --- |

(22)

Ez a rendelet tehát hároméves fokozatos díjcsökkentési időszakot határoz meg, amely 2024-re éri el a költséghatékony, az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díjat. Nincs szükség átmeneti időszakra azon tagállamok szolgáltatói esetében, amelyek 2021-ben az Unió egészében egységes maximális hívásvégződtetési díjakat meghaladó díjakat alkalmaznak, mivel az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díj bevezetésének hatása a fokozatos díjcsökkentéssel is elsimítható.

| (23) | Egyes tagállamokban az aktuális szabályozott maximális mobil hívásvégződtetési díjak a fokozatos díjcsökkentésnek megfelelően 2021-re, 2022-re és 2023-ra meghatározott mobil hívásvégződtetési díjak alatt vannak, és már megközelítik az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díjat. Annak érdekében, hogy az említett tagállamokban ne emelkedjenek a kiskereskedelmi árak a szabályozott mobil hívásvégződtetési díjak átmeneti emelésének következményeként, lehetővé kell tenni, hogy ezekben a tagállamokban mindaddig alkalmazzák az aktuális szabályozott mobil hívásvégződtetési díjakat, amíg az e rendelet által az adott évre meghatározott maximális mobil hívásvégződtetési díj el nem éri az adott tagállam adott évre vonatkozó aktuális hívásvégződtetési díját, vagy annál alacsonyabb szintre nem csökken. |
| --- | --- |

(23)

Egyes tagállamokban az aktuális szabályozott maximális mobil hívásvégződtetési díjak a fokozatos díjcsökkentésnek megfelelően 2021-re, 2022-re és 2023-ra meghatározott mobil hívásvégződtetési díjak alatt vannak, és már megközelítik az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díjat. Annak érdekében, hogy az említett tagállamokban ne emelkedjenek a kiskereskedelmi árak a szabályozott mobil hívásvégződtetési díjak átmeneti emelésének következményeként, lehetővé kell tenni, hogy ezekben a tagállamokban mindaddig alkalmazzák az aktuális szabályozott mobil hívásvégződtetési díjakat, amíg az e rendelet által az adott évre meghatározott maximális mobil hívásvégződtetési díj el nem éri az adott tagállam adott évre vonatkozó aktuális hívásvégződtetési díját, vagy annál alacsonyabb szintre nem csökken.

| (24) | Mivel az aktuális vezetékes hívásvégződtetési díjak átlaga és az e rendeletben meghatározott, az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj közötti különbség kisebb, mint a mobil hívásvégződtetési díjak esetében, a vezetékes hívásvégződtetés esetében nincs szükség fokozatos díjcsökkentésre. Az egyes tagállamok számára lehetővé tett átmeneti időszak révén azonban biztosítható, hogy az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díjra való átállás zökkenőmentes legyen és ne szenvedjen szükségtelen késedelmet. |
| --- | --- |

(24)

Mivel az aktuális vezetékes hívásvégződtetési díjak átlaga és az e rendeletben meghatározott, az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj közötti különbség kisebb, mint a mobil hívásvégződtetési díjak esetében, a vezetékes hívásvégződtetés esetében nincs szükség fokozatos díjcsökkentésre. Az egyes tagállamok számára lehetővé tett átmeneti időszak révén azonban biztosítható, hogy az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díjra való átállás zökkenőmentes legyen és ne szenvedjen szükségtelen késedelmet.

| (25) | A vezetékes hívásvégződtetési díjak egyes tagállamokban megállapított jelenlegi szintje és az e rendeletben meghatározott, az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díjak szintje alapján indokolt átmeneti időszakot biztosítani egyes tagállamok számára. Az átmeneti időszak e rendelet alkalmazásának kezdőnapján indul, és 2021. december 31-én ér véget. Az átmeneti időszak alatt az érintett tagállamokban az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díjtól eltérő egyedi díjak alkalmazhatók. |
| --- | --- |

(25)

A vezetékes hívásvégződtetési díjak egyes tagállamokban megállapított jelenlegi szintje és az e rendeletben meghatározott, az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díjak szintje alapján indokolt átmeneti időszakot biztosítani egyes tagállamok számára. Az átmeneti időszak e rendelet alkalmazásának kezdőnapján indul, és 2021. december 31-én ér véget. Az átmeneti időszak alatt az érintett tagállamokban az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díjtól eltérő egyedi díjak alkalmazhatók.

| (26) | Azokban a tagállamokban, ahol az aktuális vezetékes hívásvégződtetési díjak jóval magasabbak az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díjnál, indokolt átmeneti időszakot biztosítani e díjak fokozatos kiigazítására. Kettő kivételével minden tagállamban, ahol az aktuális vezetékes hívásvégződtetési díjak meghaladják a 0,0875 eurócentet (ez az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj + 25 %), a maximális vezetékes hívásvégződtetési díjakat 2021-ben az aktuális díjakhoz viszonyítva 20 %-kal csökkenteni kell. Lengyelország és Finnország esetében, amelyek eddig nem követték a 2009/396/EK bizottsági ajánlásban (2) meghatározott elveket, és ahol ezért jelenleg nagyon magas vezetékes hívásvégződtetési díjakat alkalmaznak, a 20 %-os csökkentés nem lenne elég nagy lépés az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj felé. Ezért az átmeneti időszakban azon tagállam díjszabásával azonos díjakat kell alkalmazniuk, amelyben az átmeneti időszak alatt alkalmazandó díjszabási módszer a legmagasabb díjat eredményezi, e két tagállamtól eltekintve. A többi tagállam esetében, ahol az aktuális vezetékes hívásvégződtetési díjak alacsonyabbak, mint az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj, vagy ahol a 20 %-os csökkentés eredményeként elérnék az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díjat, vagy az alá csökkennének, nem kell átmeneti időszakot biztosítani. |
| --- | --- |

(26)

Azokban a tagállamokban, ahol az aktuális vezetékes hívásvégződtetési díjak jóval magasabbak az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díjnál, indokolt átmeneti időszakot biztosítani e díjak fokozatos kiigazítására. Kettő kivételével minden tagállamban, ahol az aktuális vezetékes hívásvégződtetési díjak meghaladják a 0,0875 eurócentet (ez az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj + 25 %), a maximális vezetékes hívásvégződtetési díjakat 2021-ben az aktuális díjakhoz viszonyítva 20 %-kal csökkenteni kell. Lengyelország és Finnország esetében, amelyek eddig nem követték a 2009/396/EK bizottsági ajánlásban (2) meghatározott elveket, és ahol ezért jelenleg nagyon magas vezetékes hívásvégződtetési díjakat alkalmaznak, a 20 %-os csökkentés nem lenne elég nagy lépés az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj felé. Ezért az átmeneti időszakban azon tagállam díjszabásával azonos díjakat kell alkalmazniuk, amelyben az átmeneti időszak alatt alkalmazandó díjszabási módszer a legmagasabb díjat eredményezi, e két tagállamtól eltekintve. A többi tagállam esetében, ahol az aktuális vezetékes hívásvégződtetési díjak alacsonyabbak, mint az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj, vagy ahol a 20 %-os csökkentés eredményeként elérnék az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díjat, vagy az alá csökkennének, nem kell átmeneti időszakot biztosítani.

| (27) | Az (EU) 2018/1972 irányelv 75. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületével, amely 2020. október 15-én nyilvánított véleményt, |
| --- | --- |

(27)

Az (EU) 2018/1972 irányelv 75. cikkének (1) bekezdésével összhangban konzultációra került sor az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületével, amely 2020. október 15-én nyilvánított véleményt,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Ez a rendelet meghatározza a nagykereskedelmi hívásvégződtetési szolgáltatók által a mobil, illetve a vezetékes hívásvégződtetési szolgáltatások nyújtásáért felszámolható, az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díjat és az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díjat.

(2)   E rendelet a nemzeti szabályozó hatóságoknak az (EU) 2018/1972 irányelv 64. cikkének (3) bekezdése, valamint 67. és 68. cikke szerinti hatásköreit nem érinti.

(3)   A 4. és 5. cikk az uniós hívószámokról kezdeményezett és azokon végződtetett hívásokra alkalmazandó.

(4)   A 4. és 5. cikk a harmadik országbeli hívószámokról kezdeményezett és uniós hívószámokon végződtetett hívásokra is alkalmazandó, amennyiben teljesül a következő két feltétel valamelyike:

| a) | amennyiben egy harmadik országbeli hívásvégződtetési szolgáltató az uniós hívószámokról kezdeményezett hívásokra olyan mobil vagy vezetékes hívásvégződtetési díjakat alkalmaz, amelyek – a harmadik országbeli hívásvégződtetési szolgáltatók által az uniós hívásvégződtetési szolgáltatók számára kiszabott vagy kínált díjak alapján megállapítva – nem haladják meg az egyes évek és tagállamok tekintetében a 4., illetve az 5. cikkben a mobil vagy vezetékes hívásvégződtetésre vonatkozóan meghatározott maximális hívásvégződtetési díjakat; vagy |
| --- | --- |

a)

amennyiben egy harmadik országbeli hívásvégződtetési szolgáltató az uniós hívószámokról kezdeményezett hívásokra olyan mobil vagy vezetékes hívásvégződtetési díjakat alkalmaz, amelyek – a harmadik országbeli hívásvégződtetési szolgáltatók által az uniós hívásvégződtetési szolgáltatók számára kiszabott vagy kínált díjak alapján megállapítva – nem haladják meg az egyes évek és tagállamok tekintetében a 4., illetve az 5. cikkben a mobil vagy vezetékes hívásvégződtetésre vonatkozóan meghatározott maximális hívásvégződtetési díjakat; vagy

| b) | amennyiben:






  i. | a Bizottság a harmadik ország által szolgáltatott információk alapján megállapítja, hogy az adott harmadik ország az uniós hívószámokról kezdeményezett és az adott harmadik ország hívószámain végződtetett hívások hívásvégződtetési díjait az (EU) 2018/1972 irányelv 75. cikkében és III. mellékletében foglalt elvekkel egyenértékű elveknek megfelelően szabályozza; valamint |
| --- | --- | --- |

b)

amennyiben:

i.

a Bizottság a harmadik ország által szolgáltatott információk alapján megállapítja, hogy az adott harmadik ország az uniós hívószámokról kezdeményezett és az adott harmadik ország hívószámain végződtetett hívások hívásvégződtetési díjait az (EU) 2018/1972 irányelv 75. cikkében és III. mellékletében foglalt elvekkel egyenértékű elveknek megfelelően szabályozza; valamint

| ii. | a szóban forgó harmadik ország szerepel e rendelet mellékletében. |
| --- | --- |

ii.

a szóban forgó harmadik ország szerepel e rendelet mellékletében.

(5)   A 4. és 5. cikkben említett összegek másodperc alapon elszámolandó percdíjként értendők (héa [áfa] nélkül).

2. cikk

(1)   E rendelet alkalmazásában:

| a) | „mobil hívásvégződtetési szolgáltatás”: olyan nagykereskedelmi szolgáltatás, amely a nyilvánosan kijelölt számozási erőforrásokat képező – nevezetesen a nemzeti számozási tervekben szereplő – mobiltelefonszámokra irányuló hívások végződtetéséhez szükséges, és amelyet olyan szolgáltatók nyújtanak, amelyek képesek a hívásvégződtetés ellenőrzésére és az említett számokra irányuló hívások hívásvégződtetési díjainak megállapítására, amennyiben függetlenül az alkalmazott technológiától legalább egy hálózattal összekapcsolás jön létre, beleértve az összekapcsolási portokat is; |
| --- | --- |

a)

„mobil hívásvégződtetési szolgáltatás”: olyan nagykereskedelmi szolgáltatás, amely a nyilvánosan kijelölt számozási erőforrásokat képező – nevezetesen a nemzeti számozási tervekben szereplő – mobiltelefonszámokra irányuló hívások végződtetéséhez szükséges, és amelyet olyan szolgáltatók nyújtanak, amelyek képesek a hívásvégződtetés ellenőrzésére és az említett számokra irányuló hívások hívásvégződtetési díjainak megállapítására, amennyiben függetlenül az alkalmazott technológiától legalább egy hálózattal összekapcsolás jön létre, beleértve az összekapcsolási portokat is;

| b) | „vezetékes hívásvégződtetési szolgáltatás”: olyan nagykereskedelmi szolgáltatás, amely a nyilvánosan kijelölt számozási erőforrásokat képező – nevezetesen a nemzeti számozási tervekben szereplő – földrajzi számokra irányuló hívások, valamint a helyhez kötött nomadikus szolgáltatásokhoz és a segélyhívó szolgálatokhoz használt nem földrajzi számokra irányuló hívások végződtetéséhez szükséges, és amelyet olyan szolgáltatók nyújtanak, amelyek képesek a hívásvégződtetés ellenőrzésére és az említett számokra irányuló hívások hívásvégződtetési díjainak megállapítására, amennyiben függetlenül az alkalmazott technológiától legalább egy hálózattal összekapcsolás jön létre, beleértve az összekapcsolási portokat is; |
| --- | --- |

b)

„vezetékes hívásvégződtetési szolgáltatás”: olyan nagykereskedelmi szolgáltatás, amely a nyilvánosan kijelölt számozási erőforrásokat képező – nevezetesen a nemzeti számozási tervekben szereplő – földrajzi számokra irányuló hívások, valamint a helyhez kötött nomadikus szolgáltatásokhoz és a segélyhívó szolgálatokhoz használt nem földrajzi számokra irányuló hívások végződtetéséhez szükséges, és amelyet olyan szolgáltatók nyújtanak, amelyek képesek a hívásvégződtetés ellenőrzésére és az említett számokra irányuló hívások hívásvégződtetési díjainak megállapítására, amennyiben függetlenül az alkalmazott technológiától legalább egy hálózattal összekapcsolás jön létre, beleértve az összekapcsolási portokat is;

| c) | „uniós hívószám”: az Unió területéhez tartozó földrajzi területekre vonatkozó E.164 országhívószámoknak megfelelő nemzeti számozási tervekben szereplő szám. |
| --- | --- |

c)

„uniós hívószám”: az Unió területéhez tartozó földrajzi területekre vonatkozó E.164 országhívószámoknak megfelelő nemzeti számozási tervekben szereplő szám.

3. cikk

(1)   A mobil vagy vezetékes hívásvégződtetési szolgáltató nem számolhat fel magasabb díjat a hálózatán végrehajtott hívásvégződtetési szolgáltatásért a végfelhasználó számára, mint a 4. és 5. cikkben meghatározott megfelelő maximális hívásvégződtetési díj.

(2)   Amennyiben a mindenkori hívásvégződtetési díjakat az eurótól eltérő pénznemben állapítják meg, a 4. cikk (1) bekezdése, a 4. cikk (2) bekezdése, a 4. cikk (4) bekezdése, a 4. cikk (5) bekezdése és az 5. cikk (1) bekezdése szerinti maximális mobil és vezetékes hívásvégződtetési díjakat az Európai Központi Bank által az Európai Unió Hivatalos Lapjában 2021. január 1-jén, február 1-jén és március 1-jén közzétett referencia-árfolyamok átlagának alkalmazásával kell átváltani a nemzeti valutára.

(3)   Az eurótól eltérő pénznemben meghatározott maximális mobil és vezetékes hívásvégződtetési díjakat évente felül kell vizsgálni, és minden év január 1-jéig aktualizálni kell az Európai Központi Bank által az Európai Unió Hivatalos Lapjában szeptember 1-jén, október 1-jén és november 1-jén közzétett referencia-árfolyamok legutóbbi átlagának felhasználásával.

4. cikk

(1)   Az Unió egészében egységes maximális mobil hívásvégződtetési díj 0,2 eurócent/perc.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a mobil hívásvégződtetési szolgáltatók a következő maximális mobil hívásvégződtetési díjakat alkalmazhatják:

| a) | 2021. július 1-től 2021. december 31-ig a (3) bekezdésben említettektől eltérő tagállamokban: 0,7 eurócent/perc; |
| --- | --- |

a)

2021. július 1-től 2021. december 31-ig a (3) bekezdésben említettektől eltérő tagállamokban: 0,7 eurócent/perc;

| b) | 2022. január 1-jétől 2022. december 31-ig a (4) bekezdésben említettektől eltérő tagállamokban: 0,55 eurócent/perc; |
| --- | --- |

b)

2022. január 1-jétől 2022. december 31-ig a (4) bekezdésben említettektől eltérő tagállamokban: 0,55 eurócent/perc;

| c) | 2023. január 1-jétől 2023. december 31-ig az (5) bekezdésben említettektől eltérő tagállamokban: 0,4 eurócent/perc. |
| --- | --- |

c)

2023. január 1-jétől 2023. december 31-ig az (5) bekezdésben említettektől eltérő tagállamokban: 0,4 eurócent/perc.

(3)   Az (1) bekezdéstől eltérve a mobil hívásvégződtetési szolgáltatók 2021. július 1-től 2021. december 31-ig az alábbi tagállamokban a következő maximális mobil hívásvégződtetési díjakat alkalmazhatják:

| a) | 0,045 HRK/perc Horvátországban; |
| --- | --- |

a)

0,045 HRK/perc Horvátországban;

| b) | 0,20 eurócent/perc Cipruson; |
| --- | --- |

b)

0,20 eurócent/perc Cipruson;

| c) | 0,0385 DKK/perc Dániában; |
| --- | --- |

c)

0,0385 DKK/perc Dániában;

| d) | 0,622 eurócent/perc Görögországban; |
| --- | --- |

d)

0,622 eurócent/perc Görögországban;

| e) | 1,71 HUF/perc Magyarországon; |
| --- | --- |

e)

1,71 HUF/perc Magyarországon;

| f) | 0,43 eurócent/perc Írországban; |
| --- | --- |

f)

0,43 eurócent/perc Írországban;

| g) | 0,67 eurócent/perc Olaszországban; |
| --- | --- |

g)

0,67 eurócent/perc Olaszországban;

| h) | 0,4045 eurócent/perc Máltán; |
| --- | --- |

h)

0,4045 eurócent/perc Máltán;

| i) | 0,581 eurócent/perc Hollandiában; |
| --- | --- |

i)

0,581 eurócent/perc Hollandiában;

| j) | 0,36 eurócent/perc Portugáliában; |
| --- | --- |

j)

0,36 eurócent/perc Portugáliában;

| k) | 0,64 eurócent/perc Spanyolországban; |
| --- | --- |

k)

0,64 eurócent/perc Spanyolországban;

| l) | 0,0216 SEK/perc Svédországban. |
| --- | --- |

l)

0,0216 SEK/perc Svédországban.

(4)   Az (1) bekezdéstől eltérve a mobil hívásvégződtetési szolgáltatók 2022. január 1-jétől 2022. december 31-ig az alábbi tagállamokban a következő maximális mobil hívásvégződtetési díjakat alkalmazhatják:

| a) | 0,20 eurócent/perc Cipruson; |
| --- | --- |

a)

0,20 eurócent/perc Cipruson;

| b) | 0,52 eurócent/perc Dániában; |
| --- | --- |

b)

0,52 eurócent/perc Dániában;

| c) | 0,47 eurócent/perc Magyarországon; |
| --- | --- |

c)

0,47 eurócent/perc Magyarországon;

| d) | 0,43 eurócent/perc Írországban; |
| --- | --- |

d)

0,43 eurócent/perc Írországban;

| e) | 0,40 eurócent/perc Máltán; |
| --- | --- |

e)

0,40 eurócent/perc Máltán;

| f) | 0,36 eurócent/perc Portugáliában; |
| --- | --- |

f)

0,36 eurócent/perc Portugáliában;

| g) | 0,21 eurócent/perc Svédországban. |
| --- | --- |

g)

0,21 eurócent/perc Svédországban.

(5)   Az (1) bekezdéstől eltérve a mobil hívásvégződtetési szolgáltatók 2023. január 1-jétől 2023. december 31-ig az alábbi tagállamokban a következő maximális mobil hívásvégződtetési díjakat alkalmazhatják:

| a) | 0,20 eurócent/perc Cipruson; |
| --- | --- |

a)

0,20 eurócent/perc Cipruson;

| b) | 0,36 eurócent/perc Portugáliában; |
| --- | --- |

b)

0,36 eurócent/perc Portugáliában;

| c) | 0,21 eurócent/perc Svédországban. |
| --- | --- |

c)

0,21 eurócent/perc Svédországban.

5. cikk

(1)   Az Unió egészében egységes maximális vezetékes hívásvégződtetési díj 0,07 eurócent/perc.

(2)   Az (1) bekezdéstől eltérve a vezetékes hívásvégződtetési szolgáltatók 2021. július 1-től 2021. december 31-ig az alábbi tagállamokban a következő maximális vezetékes hívásvégződtetési díjakat alkalmazhatják:

| a) | 0,089 eurócent/perc Ausztriában; |
| --- | --- |

a)

0,089 eurócent/perc Ausztriában;

| b) | 0,093 eurócent/perc Belgiumban; |
| --- | --- |

b)

0,093 eurócent/perc Belgiumban;

| c) | 0,0057 HRK/perc Horvátországban; |
| --- | --- |

c)

0,0057 HRK/perc Horvátországban;

| d) | 0,0264 CZK/perc Csehországban; |
| --- | --- |

d)

0,0264 CZK/perc Csehországban;

| e) | 0,111 eurócent/perc Finnországban; |
| --- | --- |

e)

0,111 eurócent/perc Finnországban;

| f) | 0,076 eurócent/perc Lettországban; |
| --- | --- |

f)

0,076 eurócent/perc Lettországban;

| g) | 0,072 eurócent/perc Litvániában; |
| --- | --- |

g)

0,072 eurócent/perc Litvániában;

| h) | 0,110 eurócent/perc Luxemburgban; |
| --- | --- |

h)

0,110 eurócent/perc Luxemburgban;

| i) | 0,111 eurócent/perc Hollandiában; |
| --- | --- |

i)

0,111 eurócent/perc Hollandiában;

| j) | 0,005 PLN/perc Lengyelországban; |
| --- | --- |

j)

0,005 PLN/perc Lengyelországban;

| k) | 0,078 eurócent/perc Romániában; |
| --- | --- |

k)

0,078 eurócent/perc Romániában;

| l) | 0,078 eurócent/perc Szlovákiában. |
| --- | --- |

l)

0,078 eurócent/perc Szlovákiában.

6. cikk

(1)   Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

(2)   Ezt a rendeletet 2021. július 1-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 18-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 321., 2018.12.17., 36. o.

1

(2)  A Bizottság 2009/396/EK ajánlása (2009. május 7.) az EU-ban a helyhez kötött és mobil végződtetési díjak szabályozói kezeléséről (HL L 124., 2009.5.20., 67. o.).

2

---

MELLÉKLET

Az e rendelet 1. cikke (4) bekezdésének b) pontja szerinti harmadik országok jegyzéke:

1.

---

| 2021.4.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/10 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/10

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/655 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 21.)

az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól szóló 1210/2003/EK tanácsi rendelet módosításáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Irakkal fennálló gazdasági és pénzügyi kapcsolatok egyes korlátozásairól és a 2465/96/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2003. július 7-i 1210/2003/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 11. cikke b) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik. |
| --- | --- |

(1)

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete felsorolja azon állami intézményeket, vállalkozásokat és szervezeteket, valamint a korábbi iraki kormány azon természetes és jogi személyeit, intézményeit és szervezeteit, amelyekre az említett rendelet értelmében a 2003. május 22-én Irakon kívül található pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztása vonatkozik.

| (2) | 2021. április 15-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy hat szervezetet töröl az azon személyekre és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre vonatkozóan a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell. |
| --- | --- |

(2)

2021. április 15-én az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának szankcióbizottsága úgy határozott, hogy hat szervezetet töröl az azon személyekre és szervezetekre vonatkozó jegyzékéből, amelyekre vonatkozóan a pénzkészletek és gazdasági erőforrások befagyasztását alkalmazni kell.

| (3) | Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(3)

Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletét ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1210/2003/EK rendelet III. melléklete az e rendelet mellékletében foglaltak szerint módosul.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 21-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

főigazgató

A Pénzügyi Stabilitás,

a Pénzügyi Szolgáltatások és a Tőkepiaci Unió Főigazgatósága

---

(1)  
  HL L 169., 2003.7.8., 6. o.

1

---

MELLÉKLET

Az 1210/2003/EK rendelet III. mellékletében a következő bejegyzéseket el kell hagyni:

| „41. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR BAKERIES AND OVENS (alias GENERAL ESTABLISHMENT OF BAKERIES AND OVENS). Címek: a) Al Nidhal Street, near Saddoun Park, P.O. Box 109, Bagdad, Irak; b) Milla, Irak; c) Basrah, Irak; d) Kerbala, Irak; e) Diwaniya, Irak; f) Najaf, Irak; g) Mosul, Irak; h) Arbil, Irak; i) Kirkuk, Irak; j) Nasiriya, Irak; k) Samawa, Irak; l) Baquba, Irak; m) Amara, Irak; n) Sulaimaniya, Irak; o) Dohuk, Irak” |
| --- | --- |

„41.

GENERAL ESTABLISHMENT FOR BAKERIES AND OVENS (alias GENERAL ESTABLISHMENT OF BAKERIES AND OVENS). Címek: a) Al Nidhal Street, near Saddoun Park, P.O. Box 109, Bagdad, Irak; b) Milla, Irak; c) Basrah, Irak; d) Kerbala, Irak; e) Diwaniya, Irak; f) Najaf, Irak; g) Mosul, Irak; h) Arbil, Irak; i) Kirkuk, Irak; j) Nasiriya, Irak; k) Samawa, Irak; l) Baquba, Irak; m) Amara, Irak; n) Sulaimaniya, Irak; o) Dohuk, Irak”

| „43. | GENERAL ESTABLISHMENT FOR FLOUR MILLS (alias STATE ENTERPRISE OF FLOUR MILLS). Címek: Címek: a) P.O. Box 170, entrance to Hurriyah City, Bagdad, Irak; b) P.O. Box 17011, entrance of Huriah City, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„43.

GENERAL ESTABLISHMENT FOR FLOUR MILLS (alias STATE ENTERPRISE OF FLOUR MILLS). Címek: Címek: a) P.O. Box 170, entrance to Hurriyah City, Bagdad, Irak; b) P.O. Box 17011, entrance of Huriah City, Bagdad, Irak.”

| „68. | IRAKI STATE EXPORT ORGANIZATION. Cím: P.O. Box 5670, Sadoon Street, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„68.

IRAKI STATE EXPORT ORGANIZATION. Cím: P.O. Box 5670, Sadoon Street, Bagdad, Irak.”

| „69. | IRAKI STATE IMPORT ORGANIZATION (alias IRAKI STATE ORGANIZATION OF IMPORTS). Cím: P.O. Box 5642, Al Masbah, Hay Babile Area, 29 Street 16 Building no. 5, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„69.

IRAKI STATE IMPORT ORGANIZATION (alias IRAKI STATE ORGANIZATION OF IMPORTS). Cím: P.O. Box 5642, Al Masbah, Hay Babile Area, 29 Street 16 Building no. 5, Bagdad, Irak.”

| „196. | STATE TRADING ENTERPRISE FOR EQUIPMENT AND HAND TOOLS. Címek: a) Khalid Al Bin Al Waleed St., P.O. Box 414, Bagdad, Irak; b) Camp Sarah, New Bagdad St., Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„196.

STATE TRADING ENTERPRISE FOR EQUIPMENT AND HAND TOOLS. Címek: a) Khalid Al Bin Al Waleed St., P.O. Box 414, Bagdad, Irak; b) Camp Sarah, New Bagdad St., Bagdad, Irak.”

| „197. | STATE TRADING ENTERPRISE FOR MACHINERY. Cím: P.O. Box 2218, Camp Sarah, Bagdad, Irak.” |
| --- | --- |

„197.

STATE TRADING ENTERPRISE FOR MACHINERY. Cím: P.O. Box 2218, Camp Sarah, Bagdad, Irak.”

---

| 2021.4.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/12 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/12

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/656 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 21.)

egy elnevezésnek a hagyományos különleges termékek nyilvántartásába történő bejegyzéséről („Slovenska potica” [HKT])

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Szlovénia kérelmét (2) a „Slovenska potica” elnevezés hagyományos különleges termékként (HKT) történő bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése b) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Szlovénia kérelmét (2) a „Slovenska potica” elnevezés hagyományos különleges termékként (HKT) történő bejegyzésére.

| (2) | 2020. június 29-én a Bizottság kézhez kapta Ausztria felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. A Bizottság 2020. július 3-án továbbította Szlovéniának Ausztria felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. |
| --- | --- |

(2)

2020. június 29-én a Bizottság kézhez kapta Ausztria felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. A Bizottság 2020. július 3-án továbbította Szlovéniának Ausztria felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát.

| (3) | A Bizottság megvizsgálta az Ausztria által benyújtott felszólalást, és azt elfogadhatónak találta. A felszólalás szerint Ausztriában a „Potize”/„Putize” elnevezést még mindig használják hasonló, Ausztriában előállított termékekre, használata jogszerű, és az elnevezés nemzedékek óta elismert. Ausztria azzal érvel továbbá, hogy a „Potize”/„Putize” előállítása jelentős gazdasági jelentőséggel bír Ausztriában, különösen a dél-ausztriai székhelyű vállalatok számára. Ausztria ezért úgy véli, hogy el kell utasítani azt, hogy az elnevezést kizárólag a Szlovéniában (a szlovén hagyománynak megfelelően) ezen a néven előállított termékek számára tartsák fenn. Ausztria mindenesetre úgy véli, hogy biztosítani kell, hogy az Ausztriában sok éven át hagyományosan használt „Potize” vagy „Putize” elnevezés az osztrák hagyományoknak megfelelően előállított termék esetében továbbra is lehetséges legyen. Összefoglalva, a felszólalás szerint a bejegyzésre javasolt elnevezés az 1151/2012/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban jogszerű, elismert és gazdaságilag jelentős a hasonló mezőgazdasági termékek vagy élelmiszerek tekintetében. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta az Ausztria által benyújtott felszólalást, és azt elfogadhatónak találta. A felszólalás szerint Ausztriában a „Potize”/„Putize” elnevezést még mindig használják hasonló, Ausztriában előállított termékekre, használata jogszerű, és az elnevezés nemzedékek óta elismert. Ausztria azzal érvel továbbá, hogy a „Potize”/„Putize” előállítása jelentős gazdasági jelentőséggel bír Ausztriában, különösen a dél-ausztriai székhelyű vállalatok számára. Ausztria ezért úgy véli, hogy el kell utasítani azt, hogy az elnevezést kizárólag a Szlovéniában (a szlovén hagyománynak megfelelően) ezen a néven előállított termékek számára tartsák fenn. Ausztria mindenesetre úgy véli, hogy biztosítani kell, hogy az Ausztriában sok éven át hagyományosan használt „Potize” vagy „Putize” elnevezés az osztrák hagyományoknak megfelelően előállított termék esetében továbbra is lehetséges legyen. Összefoglalva, a felszólalás szerint a bejegyzésre javasolt elnevezés az 1151/2012/EU rendelet 21. cikke (1) bekezdésének b) pontjával összhangban jogszerű, elismert és gazdaságilag jelentős a hasonló mezőgazdasági termékek vagy élelmiszerek tekintetében.

| (4) | 2020. július 28-án kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően egyezségre jussanak egymás között. |
| --- | --- |

(4)

2020. július 28-án kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően egyezségre jussanak egymás között.

| (5) | Szlovénia és Ausztria megállapodásra jutott, amelyről a Bizottságot az előírt határidőn belül, 2020. október 5-én értesítették. |
| --- | --- |

(5)

Szlovénia és Ausztria megállapodásra jutott, amelyről a Bizottságot az előírt határidőn belül, 2020. október 5-én értesítették.

| (6) | Szlovénia és Ausztria egyetértett abban, hogy a „Potize” és „Putize” kifejezések használata nem minősül a „Slovenska potica” mint hagyományos különleges termék (HKT) elnevezéssel való visszaélésnek, az elnevezés utánzásának vagy arra való utalásnak. |
| --- | --- |

(6)

Szlovénia és Ausztria egyetértett abban, hogy a „Potize” és „Putize” kifejezések használata nem minősül a „Slovenska potica” mint hagyományos különleges termék (HKT) elnevezéssel való visszaélésnek, az elnevezés utánzásának vagy arra való utalásnak.

| (7) | Ezenkívül egyetértettek abban, hogy mind a „Slovenska potica”, mind pedig a „Potize” és a „Putize” elnevezések jogszerűek. Szlovénia megerősítette, hogy a „Slovenska potica” elnevezés hagyományos különleges termékként (HKT) történő bejegyzése nem csorbítaná az osztrák termelők jogát a „Potize” és a „Putize” kifejezések használatára. Az osztrák gyártók ugyanakkor nem használhatnak a csomagoláson Szlovéniára utaló elemeket (pl. zászlókat, színeket stb.). |
| --- | --- |

(7)

Ezenkívül egyetértettek abban, hogy mind a „Slovenska potica”, mind pedig a „Potize” és a „Putize” elnevezések jogszerűek. Szlovénia megerősítette, hogy a „Slovenska potica” elnevezés hagyományos különleges termékként (HKT) történő bejegyzése nem csorbítaná az osztrák termelők jogát a „Potize” és a „Putize” kifejezések használatára. Az osztrák gyártók ugyanakkor nem használhatnak a csomagoláson Szlovéniára utaló elemeket (pl. zászlókat, színeket stb.).

| (8) | A megállapodásból az következik, hogy Szlovénia elismerte az osztrák termelők azon jogát, hogy továbbra is használják a „Potize” és a „Putize” elnevezéseket, és ezért nem áll fenn az oltalom alá helyezendő „Slovenska potica” összetett elnevezés részét képező „potica” oltalom alá helyezésére irányuló szándék. Következésképpen a „Slovenska potica” elnevezést egészében kell oltalomban részesíteni, míg a „Potica” kifejezés használatát továbbra is engedélyezni kell az Unió területén olyan termékek esetében, amelyek nem felelnek meg a „Slovenska potica” termékleírásának, feltéve, hogy az Unió jogrendjében alkalmazandó elveket és szabályokat tiszteletben tartják. |
| --- | --- |

(8)

A megállapodásból az következik, hogy Szlovénia elismerte az osztrák termelők azon jogát, hogy továbbra is használják a „Potize” és a „Putize” elnevezéseket, és ezért nem áll fenn az oltalom alá helyezendő „Slovenska potica” összetett elnevezés részét képező „potica” oltalom alá helyezésére irányuló szándék. Következésképpen a „Slovenska potica” elnevezést egészében kell oltalomban részesíteni, míg a „Potica” kifejezés használatát továbbra is engedélyezni kell az Unió területén olyan termékek esetében, amelyek nem felelnek meg a „Slovenska potica” termékleírásának, feltéve, hogy az Unió jogrendjében alkalmazandó elveket és szabályokat tiszteletben tartják.

| (9) | A Szlovénia és Ausztria közötti megállapodás nem teszi szükségessé az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének megfelelően közzétett termékleírás módosítását. |
| --- | --- |

(9)

A Szlovénia és Ausztria közötti megállapodás nem teszi szükségessé az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdésének megfelelően közzétett termékleírás módosítását.

| (10) | Ennek megfelelően a „Slovenska potica” elnevezést be kell jegyezni a hagyományos különleges termékek (HKT) nyilvántartásába, |
| --- | --- |

(10)

Ennek megfelelően a „Slovenska potica” elnevezést be kell jegyezni a hagyományos különleges termékek (HKT) nyilvántartásába,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Slovenska potica” (HKT) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben szereplő elnevezés a 2.3. osztályba tartozó terméket jelöl. Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. mellékletében meghatározott terméket (kenyér, péksütemények, cukrászsütemények, édesipari termékek, kekszek és egyéb pékáru) jelöl.

2. cikk

A „Potica” elnevezés továbbra is használható az Unió területén olyan termékek esetében, amelyek nem felelnek meg a „Slovenska potica” termékleírásának, feltéve, hogy az Unió jogrendjében alkalmazandó elveket és szabályokat tiszteletben tartják.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 110., 2020.4.2., 12. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2021.4.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/14 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/14

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/657 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 21.)

egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [„Caşcaval de Săveni” (OFJ)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012., november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (3) bekezdésének a) pontjára,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Románia kérelmét (2) a „Caşcaval de Săveni” elnevezés oltalom alatt álló földrajzi jelzésként (OFJ) történő bejegyzésére. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 50. cikke (2) bekezdése a) pontjának megfelelően a Bizottság közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában Románia kérelmét (2) a „Caşcaval de Săveni” elnevezés oltalom alatt álló földrajzi jelzésként (OFJ) történő bejegyzésére.

| (2) | 2020. március 30-án a Bizottság kézhez kapta Bulgária felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. A Bizottság 2020. április 2-án továbbította Romániának Bulgária felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. |
| --- | --- |

(2)

2020. március 30-án a Bizottság kézhez kapta Bulgária felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát. A Bizottság 2020. április 2-án továbbította Romániának Bulgária felszólalását és indokolással ellátott felszólalási nyilatkozatát.

| (3) | A Bizottság megvizsgálta a Bulgária által benyújtott felszólalást, és azt elfogadhatónak találta. A „кашкавал” szó, amely Bulgária nyilatkozatában a „kashkaval” vagy „kaschaval” szó átírásaként szerepelt, megegyezik a „caşcaval” elnevezéssel, amely a „Caşcaval de Săveni” összetett elnevezés részét képezi. A „кашкавал” kifejezést Bulgáriában a Bulgáriában kereskedelmi nagyságrendben előállított és forgalmazott alaptejtermékek elnevezéseként használják. Az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat szerint a javasolt elnevezés bejegyzése veszélyeztetné a „кашкавал” elnevezés vagy a „кашкавал” kifejezést tartalmazó védjegyek, valamint olyan termékek létét, amelyeket a „Caşcaval de Săveni” elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzétételének napját megelőzően már legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalmaztak Bulgáriában. |
| --- | --- |

(3)

A Bizottság megvizsgálta a Bulgária által benyújtott felszólalást, és azt elfogadhatónak találta. A „кашкавал” szó, amely Bulgária nyilatkozatában a „kashkaval” vagy „kaschaval” szó átírásaként szerepelt, megegyezik a „caşcaval” elnevezéssel, amely a „Caşcaval de Săveni” összetett elnevezés részét képezi. A „кашкавал” kifejezést Bulgáriában a Bulgáriában kereskedelmi nagyságrendben előállított és forgalmazott alaptejtermékek elnevezéseként használják. Az indokolással ellátott felszólalási nyilatkozat szerint a javasolt elnevezés bejegyzése veszélyeztetné a „кашкавал” elnevezés vagy a „кашкавал” kifejezést tartalmazó védjegyek, valamint olyan termékek létét, amelyeket a „Caşcaval de Săveni” elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzétételének napját megelőzően már legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalmaztak Bulgáriában.

| (4) | 2020. május 28-án kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően egyezségre jussanak egymás között. |
| --- | --- |

(4)

2020. május 28-án kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően egyezségre jussanak egymás között.

| (5) | Románia és Bulgária megállapodásra jutott, amelyről Románia az előírt határidőn belül, 2020. augusztus 28-án értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(5)

Románia és Bulgária megállapodásra jutott, amelyről Románia az előírt határidőn belül, 2020. augusztus 28-án értesítette a Bizottságot.

| (6) | Románia és Bulgária arra a következtetésre jutott, hogy a „Caşcaval de Săveni” elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzése nem érintheti hátrányosan Bulgária azon jövőbeli kérelmeit, amelyek a „кашкавал” kifejezést tartalmazó összetett elnevezésnek az uniós minőségrendszerek keretében történő bejegyzésére irányulnak. |
| --- | --- |

(6)

Románia és Bulgária arra a következtetésre jutott, hogy a „Caşcaval de Săveni” elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzése nem érintheti hátrányosan Bulgária azon jövőbeli kérelmeit, amelyek a „кашкавал” kifejezést tartalmazó összetett elnevezésnek az uniós minőségrendszerek keretében történő bejegyzésére irányulnak.

| (7) | Mivel a Románia és Bulgária közötti megegyezés tartalma összhangban van az 1151/2012/EU rendelet és az uniós jogszabályok előírásaival, azt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(7)

Mivel a Románia és Bulgária közötti megegyezés tartalma összhangban van az 1151/2012/EU rendelet és az uniós jogszabályok előírásaival, azt figyelembe kell venni.

| (8) | 2020. április 8-án a Bizottság kézhez kapta Görögország felszólalását és indokolással ellátott nyilatkozatát. A Bizottság 2020. április 16-án továbbította Romániának e felszólalást. |
| --- | --- |

(8)

2020. április 8-án a Bizottság kézhez kapta Görögország felszólalását és indokolással ellátott nyilatkozatát. A Bizottság 2020. április 16-án továbbította Romániának e felszólalást.

| (9) | A Bizottság megvizsgálta a Görögországtól érkezett felszólalást és azt elfogadhatónak találta. A felszólalás szerint a javasolt elnevezés bejegyzése veszélyeztetné a teljes egészében vagy részben azonos név vagy védjegy, valamint olyan termékek létét, amelyeket a „Caşcaval de Săveni” elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzétételének napját megelőzően már legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalmaztak Görögországban. |
| --- | --- |

(9)

A Bizottság megvizsgálta a Görögországtól érkezett felszólalást és azt elfogadhatónak találta. A felszólalás szerint a javasolt elnevezés bejegyzése veszélyeztetné a teljes egészében vagy részben azonos név vagy védjegy, valamint olyan termékek létét, amelyeket a „Caşcaval de Săveni” elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzétételének napját megelőzően már legalább öt éven keresztül jogszerűen forgalmaztak Görögországban.

| (10) | 2020. június 2-án kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően egyezségre jussanak egymás között. |
| --- | --- |

(10)

2020. június 2-án kelt levelében a Bizottság felkérte az érdekelteket a szükséges konzultációk lefolytatására, hogy saját belső eljárásaiknak megfelelően egyezségre jussanak egymás között.

| (11) | 2020. augusztus 28-án Románia az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (3) bekezdésének utolsó albekezdésével összhangban kérelmet nyújtott be a fent említett kérelemmel kapcsolatos felszólalási eljárás keretében Görögországgal folytatandó konzultációk határidejének meghosszabbítása iránt, amelynek a Bizottság helyt adott. |
| --- | --- |

(11)

2020. augusztus 28-án Románia az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke (3) bekezdésének utolsó albekezdésével összhangban kérelmet nyújtott be a fent említett kérelemmel kapcsolatos felszólalási eljárás keretében Görögországgal folytatandó konzultációk határidejének meghosszabbítása iránt, amelynek a Bizottság helyt adott.

| (12) | Románia és Görögország megállapodásra jutott, amelyről Románia a meghosszabbított határidőn belül, 2020. november 27-én értesítette a Bizottságot. |
| --- | --- |

(12)

Románia és Görögország megállapodásra jutott, amelyről Románia a meghosszabbított határidőn belül, 2020. november 27-én értesítette a Bizottságot.

| (13) | Románia és Görögország megállapodott abban, hogy a „Caşcaval de Săveni” elnevezés oltalma nem terjed ki az önállóan álló „caşcaval” elnevezésre, hanem csakis a „Caşcaval de Săveni” összetett teljes elnevezésre. Ezenkívül a két ország megállapodott abban, hogy a „Caşcaval de Săveni” elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről szóló rendeletnek egyértelműen meg kell határoznia a „caşcaval” kifejezés további használatának hatókörét. |
| --- | --- |

(13)

Románia és Görögország megállapodott abban, hogy a „Caşcaval de Săveni” elnevezés oltalma nem terjed ki az önállóan álló „caşcaval” elnevezésre, hanem csakis a „Caşcaval de Săveni” összetett teljes elnevezésre. Ezenkívül a két ország megállapodott abban, hogy a „Caşcaval de Săveni” elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről szóló rendeletnek egyértelműen meg kell határoznia a „caşcaval” kifejezés további használatának hatókörét.

| (14) | Mivel a Románia és Görögország közötti megegyezés tartalma összhangban van az 1151/2012/EU rendelet és az uniós jogszabályok előírásaival, azt figyelembe kell venni. |
| --- | --- |

(14)

Mivel a Románia és Görögország közötti megegyezés tartalma összhangban van az 1151/2012/EU rendelet és az uniós jogszabályok előírásaival, azt figyelembe kell venni.

| (15) | Ezért a teljes „Caşcaval de Săveni” (OFJ) elnevezés oltalmat élvez, a „caşcaval” kifejezést pedig – az Unió jogrendjében alkalmazandó elvek és szabályok betartása mellett – továbbra is használni lehet a címkéken és a kiszereléseken az Unió területén, |
| --- | --- |

(15)

Ezért a teljes „Caşcaval de Săveni” (OFJ) elnevezés oltalmat élvez, a „caşcaval” kifejezést pedig – az Unió jogrendjében alkalmazandó elvek és szabályok betartása mellett – továbbra is használni lehet a címkéken és a kiszereléseken az Unió területén,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Caşcaval de Săveni” (OFJ) elnevezés bejegyzésre kerül.

Az első bekezdésben említett elnevezés a 668/2014/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) XI. melléklete szerinti 1.3. osztályba (Sajtok) tartozó terméket jelöl.

2. cikk

A „caşcaval” kifejezést – az Unió jogrendjében alkalmazandó elvek és szabályok betartása mellett – továbbra is használni lehet a címkéken és a kiszereléseken az Unió területén.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  
  HL C 15., 2020.1.16., 5. o.

2

(3)  A Bizottság 668/2014/EU végrehajtási rendelete (2014. június 13.) a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet alkalmazására vonatkozó szabályok megállapításáról (HL L 179., 2014.6.19., 36. o.).

3

---

| 2021.4.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/16 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/16

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/658 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 21.)

az Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagokról szóló, 2003. szeptember 22-i 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 9. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdése rendelkezik az adalékanyagok engedélyezéséről. |
| --- | --- |

(1)

Az 1831/2003/EK rendelet rendelkezik a takarmányozási célra felhasznált adalékanyagok engedélyezéséről, az engedély megadásának feltételeiről és az engedélyezési eljárásokról. Az említett rendelet 4. cikkének (1) bekezdése rendelkezik az adalékanyagok engedélyezéséről.

| (2) | Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be az Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(2)

Az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkével összefüggésben értelmezett 4. cikke (1) bekezdésének megfelelően kérelmet nyújtottak be az Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezésére vonatkozóan.

| (3) | A kérelmező az adalékanyagnak az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat. |
| --- | --- |

(3)

A kérelmező az adalékanyagnak az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába való besorolását kérte. A kérelemhez csatolták az 1831/2003/EK rendelet 7. cikkének (3) bekezdésében előírt adatokat és dokumentumokat.

| (4) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2017. november 29-i (2) és 2019. július 4-i (3) véleményében megállapította, hogy – a javasolt felhasználási feltételek mellett – az Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj nincs káros hatással sem az állatok, sem a fogyasztók egészségre, sem pedig a környezetre. Arra a következtetésre jutott továbbá, hogy az adalékanyag potenciálisan bőr- és szemirritáló, valamint potenciálisan légzőszervi és bőrszenzibilizáló hatásúnak tekintendő a fogékony személyeknél. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerekről szóló jelentést. |
| --- | --- |

(4)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) 2017. november 29-i (2) és 2019. július 4-i (3) véleményében megállapította, hogy – a javasolt felhasználási feltételek mellett – az Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj nincs káros hatással sem az állatok, sem a fogyasztók egészségre, sem pedig a környezetre. Arra a következtetésre jutott továbbá, hogy az adalékanyag potenciálisan bőr- és szemirritáló, valamint potenciálisan légzőszervi és bőrszenzibilizáló hatásúnak tekintendő a fogékony személyeknél. A Bizottság ezért úgy véli, hogy megfelelő óvintézkedéseket kell hozni az emberi egészségre, különösen az adalékanyag felhasználóira gyakorolt káros hatások megelőzése érdekében. A Hatóság úgy ítélte meg, hogy nem szükséges a forgalomba hozatalt követő egyedi nyomonkövetési előírásokat elrendelni. A Hatóság ellenőrizte továbbá az 1831/2003/EK rendelettel létrehozott referencialaboratórium által benyújtott, a takarmányban található takarmány-adalékanyagokra vonatkozó analitikai módszerekről szóló jelentést.

| (5) | Az 1831/2003/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy az adalékanyagok kiszerelése nem lehet a felhasználó megtévesztésére alkalmas. Ez különösen az adalékanyag hatásainak feltüntetésére vonatkozik, figyelembe véve azt a kategóriát és csoportot, amely tekintetében engedélyezték. Az érintett adalékanyag tartalmaz néhány olyan összetevőt, például karvakrolt és timolt, amelyek tenyésztéstechnikai hatását bizonyos, már engedélyezett adalékanyagokban igazolták. Annak érdekében, hogy az adalékanyag szintje a 150 mg/kg teljes értékű takarmányban ne lépje túl a javasolt felhasználási szintet – amely olyan hatást vált ki, amely a szóban forgó adalékanyag tekintetében nem engedélyezett –, az adalékanyag takarmányban való felhasználásának feltételeként meg kell határozni a maximális tartalmat. |
| --- | --- |

(5)

Az 1831/2003/EK rendelet 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja úgy rendelkezik, hogy az adalékanyagok kiszerelése nem lehet a felhasználó megtévesztésére alkalmas. Ez különösen az adalékanyag hatásainak feltüntetésére vonatkozik, figyelembe véve azt a kategóriát és csoportot, amely tekintetében engedélyezték. Az érintett adalékanyag tartalmaz néhány olyan összetevőt, például karvakrolt és timolt, amelyek tenyésztéstechnikai hatását bizonyos, már engedélyezett adalékanyagokban igazolták. Annak érdekében, hogy az adalékanyag szintje a 150 mg/kg teljes értékű takarmányban ne lépje túl a javasolt felhasználási szintet – amely olyan hatást vált ki, amely a szóban forgó adalékanyag tekintetében nem engedélyezett –, az adalékanyag takarmányban való felhasználásának feltételeként meg kell határozni a maximális tartalmat.

| (6) | A szóban forgó anyag értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően az Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj alkalmazását az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell. |
| --- | --- |

(6)

A szóban forgó anyag értékelése azt mutatja, hogy az 1831/2003/EK rendelet 5. cikkében előírt engedélyezési feltételek teljesülnek. Ennek megfelelően az Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj alkalmazását az e rendelet mellékletében meghatározottak szerint engedélyezni kell.

| (7) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(7)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Engedélyezés

A mellékletben meghatározott, az „érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok” adalékanyag-kategóriába és az „aromaanyagok” funkcionális csoportba tartozó anyag takarmány-adalékanyagként történő felhasználása a mellékletben meghatározott feltételek mellett engedélyezett.

2. cikk

Hatálybalépés

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 21-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  EFSA Journal 2017;15(12):5095.

2

(3)  EFSA Journal 2019;17(7):5794.

3

---

MELLÉKLET

| Az adalékanyag azonosító száma | Az engedély jogosultjának neve | Adalékanyag | Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer | Állatfaj vagy -kategória | Maximális életkor | Legkisebb tartalom | Legnagyobb tartalom | Egyéb rendelkezések | Az engedély lejárta |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| mg hatóanyag/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban |
| Kategória: érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok.


  Funkcionális csoport: aromaanyagok |
| 2b317eo | – | Az Origanum vulgare L, subsp. hirtum, (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj | Az adalékanyag összetétele

  Az Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj.

  A hatóanyag jellemzése

  Illóolaj az Európa Tanács meghatározása szerint  (1).






  — | 60–65 % karvakrol |

Az adalékanyag azonosító száma

Az engedély jogosultjának neve

Adalékanyag

Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszer

Állatfaj vagy -kategória

Maximális életkor

Legkisebb tartalom

Legnagyobb tartalom

Egyéb rendelkezések

Az engedély lejárta

mg hatóanyag/kg 12 %-os nedvességtartalmú teljes értékű takarmányban

Kategória: érzékszervi tulajdonságokat javító adalékanyagok.

Funkcionális csoport: aromaanyagok

2b317eo

–

Az Origanum vulgare L, subsp. hirtum, (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj

Az adalékanyag összetétele

Az Origanum vulgare L subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolaj.

A hatóanyag jellemzése

Illóolaj az Európa Tanács meghatározása szerint  (1).

—

60–65 % karvakrol

| — | 1–3 % timol |
| --- | --- |

—

1–3 % timol

| — | 4–9 % γ-terpinén |
| --- | --- |

—

4–9 % γ-terpinén

| — | 5–10 % p-cimén |
| --- | --- |

—

5–10 % p-cimén

| — | < 5 % linalool |
| --- | --- |

—

< 5 % linalool

| — | 2–5 % ß kariofillén |
| --- | --- |

—

2–5 % ß kariofillén

| — | < 1,5 % α-terpinén |
| --- | --- |

—

< 1,5 % α-terpinén

| — | < 2 % terpinén-4-ol |
| --- | --- |

—

< 2 % terpinén-4-ol

| — | 0,3–1,0 % transz-szabinén-hidrát |
| --- | --- |

—

0,3–1,0 % transz-szabinén-hidrát

CoE-szám: 317

CAS-szám: 336185-21-8

FEMA-szám: 2660

Analitikai módszer
   (2)

A takarmány-adalékanyagban található főbb összetevők azonosítására és a fitokémiai marker (karvakrol) mennyiségi meghatározására:

| — | gázkromatográfia tömegspektrometria és lángionizációs detektálás (GC-MS és GC-FID) |
| --- | --- |

—

gázkromatográfia tömegspektrometria és lángionizációs detektálás (GC-MS és GC-FID)

Az előkeverékekben található oregánó illóolaj meghatározására:

| — | vízgőz-desztilláció gázkromatográfia tömegspektrometriával és lángionizációs detektálással (GC-MS és
  GC-FID) |
| --- | --- |

—

vízgőz-desztilláció gázkromatográfia tömegspektrometriával és lángionizációs detektálással (GC-MS és

GC-FID)

Valamennyi állatfaj

–

–

150

| 1. | Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba. |
| --- | --- |

1.

Az adalékanyag előkeverék formájában keverendő bele a takarmányba.

| 2. | Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási és stabilitási feltételeket. |
| --- | --- |

2.

Az adalékanyag és az előkeverékek használati utasításában fel kell tüntetni a tárolási és stabilitási feltételeket.

| 3. | Az Origanum vulgare subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolajnak az Origanum vulgare L-ből nyert egyéb engedélyezett adalékanyagokkal alkotott keveréke nem engedélyezett a takarmányokban. |
| --- | --- |

3.

Az Origanum vulgare subsp. hirtum (Link) letsw. Var. Vulkanból (DOS 00001) nyert illóolajnak az Origanum vulgare L-ből nyert egyéb engedélyezett adalékanyagokkal alkotott keveréke nem engedélyezett a takarmányokban.

| 4. | A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a belégzés, a bőrrel való érintkezés és a szembe kerülés jelentette veszélyek kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között védőmaszkkal, védőszemüveggel és védőkesztyűvel kell használni. |
| --- | --- |

4.

A takarmányipari vállalkozóknak munkafolyamatokat és szervezeti intézkedéseket kell meghatározniuk az adalékanyag és az előkeverékek felhasználói számára a belégzés, a bőrrel való érintkezés és a szembe kerülés jelentette veszélyek kezelésére. Ha a kockázatokat e folyamatokkal vagy intézkedésekkel nem lehet kiküszöbölni vagy minimálisra csökkenteni, akkor az adalékanyagot és az előkeverékeket egyéni védőeszközökkel, többek között védőmaszkkal, védőszemüveggel és védőkesztyűvel kell használni.

2031. május 12.

---

(1)  Natural sources of flavourings – Report No. 2 [Az ízesítők természetes forrásai – 2. sz. jelentés] (2007)

(2)  Az analitikai módszerek részletes leírása a referencialaboratórium honlapján található: https://ec.europa.eu/jrc/en/eurl/feed-additives/evaluation-reports

---

Helyesbítések

| 2021.4.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/20

---

Helyesbítés az 561/2006/EK rendeletnek a maximális napi és heti vezetési időre, a minimum szünetekre, valamint a napi és heti pihenőidőre vonatkozó minimumkövetelmények tekintetében és a 165/2014/EU rendeletnek a menetíró készülékkel történő helymeghatározás tekintetében történő módosításáról szóló, 2020. július 15-i (EU) 2020/1054 európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 249., 2020. július 31.
  )

| 1. | A 2. oldalon, a (13) preambulumbekezdésben: |
| --- | --- |

1.

A 2. oldalon, a (13) preambulumbekezdésben:

a következő szövegrész:

„A járművezetők jó munkakörülményeinek és biztonságának garantálása érdekében célszerű egyértelművé tenni azt a követelményt, hogy ha a járművezetők otthonuktól távol töltik a rendszeres heti pihenőidejüket, színvonalas és genderbarát szálláshelyet kell biztosítani számukra.”,

helyesen:

„A járművezetők jó munkakörülményeinek és biztonságának garantálása érdekében célszerű egyértelművé tenni azt a követelményt, hogy ha a járművezetők otthonuktól távol töltik a rendszeres heti pihenőidejüket, színvonalas és a nemüket figyelembe vevő szálláshelyet kell biztosítani számukra.”

| 2. | A 7. oldalon, az 1. cikk 6. pontjának c) alpontjában, az 561/2006/EK rendelet 8. cikkének módosított (8) bekezdésében: |
| --- | --- |

2.

A 7. oldalon, az 1. cikk 6. pontjának c) alpontjában, az 561/2006/EK rendelet 8. cikkének módosított (8) bekezdésében:

a következő szövegrész:

„Ezeket megfelelő alvási és tisztálkodási helyiségekkel rendelkező, erre alkalmas genderbarát szálláshelyen kell megtartani.”,

helyesen:

„Ezeket megfelelő alvási és tisztálkodási helyiségekkel rendelkező, erre alkalmas, a nemet figyelembe vevő szálláshelyen kell megtartani.”

| 3. | A 8. oldalon, az 1. cikk 7. pontjában, az 561/2006/EK rendelet új 8a. cikke (1) bekezdésének negyedik franciabekezdésében: |
| --- | --- |

3.

A 8. oldalon, az 1. cikk 7. pontjában, az 561/2006/EK rendelet új 8a. cikke (1) bekezdésének negyedik franciabekezdésében:

a következő szövegrész:

| „– | genderbarát tisztálkodási helyiségek,” |
| --- | --- |

„–

genderbarát tisztálkodási helyiségek,”

helyesen:

| „– | a nemet figyelembe vevő tisztálkodási helyiségek,”. |
| --- | --- |

„–

a nemet figyelembe vevő tisztálkodási helyiségek,”.

---

| 2021.4.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/21

---

Helyesbítés a vas-nátrium-tartarátok valamennyi állatfaj takarmány-adalékanyagaként történő engedélyezéséről szóló, 2016. június 8-i (EU) 2016/896 bizottsági végrehajtási rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 152., 2016. június 9.
  )

Az 5.oldalon, a melléklet „Összetétel, kémiai képlet, leírás, analitikai módszerek – hatóanyag jellemzése” oszlopában:

a következő szövegrész :

„CAS-szám: 1280193-05-9”

helyesen:

„CAS-szám: 1280193-05-6”.

---

| 2021.4.22. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 137/22 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.22.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 137/22

---

Helyesbítés az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről szóló, 2020. december 20-i (EU) 2020/2092 európai parlamenti és tanácsi rendelethez

(
  Az Európai Unió Hivatalos Lapja L 433. I, 2020. december 22.
  )

A címlapon és az 1. oldalon a címben:

a következő szövegrész:

„Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2020/2092 rendelete (2020. december 16.) az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről”

helyesen:

„Az Európai Parlament és a Tanács (EU, Euratom) 2020/2092 rendelete (2020. december 16.) az uniós költségvetés védelmét szolgáló általános feltételrendszerről”

---