# Službeni list C 91/2017

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 91 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 60.23. ožujka 2017. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 91

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 60.23. ožujka 2017.

---

| Obavijest br. | Sadržaj | Stranica |
| --- | --- | --- |
| | III.   Pripremni akti |
| | REVIZORSKI SUD |
| 2017/C 91/01 | Mišljenje br. 1/2017 (u skladu s člankom 322. UFEU-a) o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2012/2002, Uredbe (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013, (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1308/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014, (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća – Izmjena Financijske uredbe – Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 ( SL L 298, 26.10.2012., str. 1. ) | 1 |

Obavijest br.

Sadržaj

Stranica

III.   Pripremni akti

REVIZORSKI SUD

2017/C 91/01

Mišljenje br. 1/2017 (u skladu s člankom 322. UFEU-a) o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2012/2002, Uredbe (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013, (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1308/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014, (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća – Izmjena Financijske uredbe – Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 ( SL L 298, 26.10.2012., str. 1. )

(u skladu s člankom 322. UFEU-a)

1

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

III. Pripremni akti

REVIZORSKI SUD

| 23.3.2017 | HR | Službeni list Europske unije | C 91/1 |
| --- | --- | --- | --- |

23.3.2017

HR

Službeni list Europske unije

C 91/1

---

MIŠLJENJE br. 1/2017

(u skladu s člankom 322. UFEU-a)

o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o izmjeni Uredbe (EZ) br. 2012/2002, Uredbe (EU) br. 1296/2013, (EU) br. 1301/2013, (EU) br. 1303/2013, (EU) br. 1304/2013, (EU) br. 1305/2013, (EU) br. 1306/2013, (EU) br. 1307/2013, (EU) br. 1308/2013, (EU) br. 1309/2013, (EU) br. 1316/2013, (EU) br. 223/2014, (EU) br. 283/2014, (EU) br. 652/2014 Europskog parlamenta i Vijeća te Odluke br. 541/2014/EU Europskog parlamenta i Vijeća

Izmjena „Financijske uredbe” – Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća od 25. listopada 2012. o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i o stavljanju izvan snage Uredbe Vijeća (EZ, Euratom) br. 1605/2002 (SL L 298, 26.10.2012., str. 1.)

(2017/C 91/01)

SADRŽAJ

| | Odlomci | Stranica |
| --- | --- | --- |
| SAŽETAK | I.–IX. | 3 |
| UVOD | 1.–4. | 4 |
| OSNOVA ZA PRIJEDLOG | 5.–6. | 4 |
| Procjena učinka | 5.–6. | 4 |
| KLJUČNE TOČKE IZOSTAVLJENE IZ PRIJEDLOGA KOMISIJE | 7.–27. | 5 |
| Upravljanje | 7.–15. | 5 |
| Jedinstveno izvješće o odgovornosti | 7.–11. | 5 |
| Iznošenje podatka o procjeni stope pogreške | 12.–13. | 6 |
| Revizijski odbor | 14.–15. | 6 |
| Vanjska revizija | 16.–27. | 6 |
| Pravo pristupa Revizorskog suda | 16.–17. | 6 |
| Godišnje izvješće Revizorskog suda | 18.–20. | 6 |
| Tematska izvješća Revizorskog suda | 21.–22. | 7 |
| Agencije i javno-privatna partnerstva (tijela Unije) | 23.–27. | 7 |
| IZMJENE KOJE PREDLAŽE KOMISIJA | 28.–108. | 7 |
| Pojednostavnjenje za primatelje sredstava EU-a | 28.–34. | 7 |
| Jedinstveni skup pravila koja se primjenjuju na hibridno djelovanje ili kombinaciju mjera i instrumenata | 35.–41. | 8 |
| Financijske intervencije | 42.–50. | 9 |
| Fleksibilnost proračuna | 51.–63. | 11 |
| Uzajamni fondovi | 64.–68. | 12 |
| Namjenski prihodi | 69.–76. | 13 |
| Plaćanja koja se temelje na ispunjenim uvjetima ili postignutim rezultatima | 77.–84. | 14 |
| Okvir uspješnosti | 85.–89. | 14 |
| Pojednostavnjenje izvješćivanja | 90.–99. | 15 |
| Revizijski mehanizmi | 100.–108. | 17 |
| Oslanjanje na provedene revizije | 100.–105. | 17 |
| Pravila i postupak revizije | 106.–108. | 17 |
| OSTALA RAZMOTRENA PITANJA | 109.–148. | 18 |
| Godišnja računovodstvena dokumentacija | 109.–112. | 18 |
| Korporativno sponzorstvo | 113.–116. | 18 |
| Sporazumi o razini usluga | 117.–119. | 19 |
| Pravila javne nabave | 120.–123. | 19 |
| Spajanje povjerenstva za „financijske nepravilnosti” s povjerenstvom za „sustav ranog otkrivanja i isključivanja” | 124.–128. | 20 |
| Različiti tretman ulagača | 129.–131. | 21 |
| Promjene razdoblja prihvatljivosti za financijske instrumente u okviru podijeljenog upravljanja | 132.–133. | 21 |
| Pravila o povratu sredstava | 134.–136. | 21 |
| Status „aktivnog poljoprivrednika” | 137.–139. | 21 |
| Plaćanje za mlade poljoprivrednike | 140.–142. | 22 |
| Definicije | 143.–148. | 22 |
| PRILOG I. – IZMIJENJENI TEKST KOMISIJE I PRIJEDLOZI SUDA | | 24 |
| PRILOG II. – IZVJEŠĆIVANJE | | 28 |

Odlomci

Stranica

SAŽETAK

I.–IX.

3

UVOD

1.–4.

4

OSNOVA ZA PRIJEDLOG

5.–6.

4

Procjena učinka

5.–6.

4

KLJUČNE TOČKE IZOSTAVLJENE IZ PRIJEDLOGA KOMISIJE

7.–27.

5

Upravljanje

7.–15.

5

Jedinstveno izvješće o odgovornosti

7.–11.

5

Iznošenje podatka o procjeni stope pogreške

12.–13.

6

Revizijski odbor

14.–15.

6

Vanjska revizija

16.–27.

6

Pravo pristupa Revizorskog suda

16.–17.

6

Godišnje izvješće Revizorskog suda

18.–20.

6

Tematska izvješća Revizorskog suda

21.–22.

7

Agencije i javno-privatna partnerstva (tijela Unije)

23.–27.

7

IZMJENE KOJE PREDLAŽE KOMISIJA

28.–108.

7

Pojednostavnjenje za primatelje sredstava EU-a

28.–34.

7

Jedinstveni skup pravila koja se primjenjuju na hibridno djelovanje ili kombinaciju mjera i instrumenata

35.–41.

8

Financijske intervencije

42.–50.

9

Fleksibilnost proračuna

51.–63.

11

Uzajamni fondovi

64.–68.

12

Namjenski prihodi

69.–76.

13

Plaćanja koja se temelje na ispunjenim uvjetima ili postignutim rezultatima

77.–84.

14

Okvir uspješnosti

85.–89.

14

Pojednostavnjenje izvješćivanja

90.–99.

15

Revizijski mehanizmi

100.–108.

17

Oslanjanje na provedene revizije

100.–105.

17

Pravila i postupak revizije

106.–108.

17

OSTALA RAZMOTRENA PITANJA

109.–148.

18

Godišnja računovodstvena dokumentacija

109.–112.

18

Korporativno sponzorstvo

113.–116.

18

Sporazumi o razini usluga

117.–119.

19

Pravila javne nabave

120.–123.

19

Spajanje povjerenstva za „financijske nepravilnosti” s povjerenstvom za „sustav ranog otkrivanja i isključivanja”

124.–128.

20

Različiti tretman ulagača

129.–131.

21

Promjene razdoblja prihvatljivosti za financijske instrumente u okviru podijeljenog upravljanja

132.–133.

21

Pravila o povratu sredstava

134.–136.

21

Status „aktivnog poljoprivrednika”

137.–139.

21

Plaćanje za mlade poljoprivrednike

140.–142.

22

Definicije

143.–148.

22

PRILOG I. – IZMIJENJENI TEKST KOMISIJE I PRIJEDLOZI SUDA

24

PRILOG II. – IZVJEŠĆIVANJE

28

REVIZORSKI SUD EUROPSKE UNIJE,

uzimajući u obzir Ugovor o funkcioniranju Europske unije, a posebno njegov članak 322. te Ugovor o osnivanju Europske zajednice za atomsku energiju, a posebno njegov članak 106.a,

uzimajući u obzir prijedlog Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije i izmjenu Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 (1), uredbi (EU) br. 1296/2013 (2), (EU) br. 1301/2013 (3), (EU) br. 1303/2013 (4), (EU) br. 1304/2013 (5), (EU) br. 1305/2013 (6), (EU) br. 1306/2013 (7), (EU) br. 1307/2013 (8), (EU) br. 1308/2013 (9), (EU) br. 1309/2013 (10), (EU) br. 1316/2013 (11), (EU) br. 223/2014 (12),(EU) br. 283/2014 (13), (EU) br. 652/2014 (14) Europskog parlamenta i Vijeća te Odluku br. 541/2014/EU (15) Europskog parlamenta i Vijeća (16),

uzimajući u obzir zahtjev Vijeća od 9. prosinca 2016. za dostavu mišljenja o gore navedenom prijedlogu,

DONIO JE SLJEDEĆE MIŠLJENJE:

SAŽETAK

| I. | Financijskom uredbom propisuju se načela i postupci kojima se uređuje uspostava i potrošnja proračuna Europske unije (EU), kao i kontrola nad sredstvima EU-a. |
| --- | --- |

I.

Financijskom uredbom propisuju se načela i postupci kojima se uređuje uspostava i potrošnja proračuna Europske unije (EU), kao i kontrola nad sredstvima EU-a.

| II. | Smatramo da bi Komisija trebala iskoristiti izmjenu Financijske uredbe za usklađivanje svojih upravljačkih mehanizama s najboljom međunarodnom praksom. Posebice se osvrćemo na pitanja integriranog izvješćivanja, procjenu stope pogreške i revizijskog odbora (odlomci 7.–15.). |
| --- | --- |

II.

Smatramo da bi Komisija trebala iskoristiti izmjenu Financijske uredbe za usklađivanje svojih upravljačkih mehanizama s najboljom međunarodnom praksom. Posebice se osvrćemo na pitanja integriranog izvješćivanja, procjenu stope pogreške i revizijskog odbora (odlomci 7.–15.).

| III. | Komisija predlaže promjenu načina izrade naših tematskih izvješća, i to na način za koji smatramo da bi narušio njihovu čitkost. Izražavamo zabrinutost u pogledu takvog pokušaja da se uređuje pitanje koje je od temeljne važnosti za našu autonomnost (odlomci 18.–22.). |
| --- | --- |

III.

Komisija predlaže promjenu načina izrade naših tematskih izvješća, i to na način za koji smatramo da bi narušio njihovu čitkost. Izražavamo zabrinutost u pogledu takvog pokušaja da se uređuje pitanje koje je od temeljne važnosti za našu autonomnost (odlomci 18.–22.).

| IV. | Općenito podržavamo predložena pojednostavnjenja za primatelje sredstava EU-a (odlomci 28.–34.) i predlažemo da Komisija pojasni prijedloge o kombiniranju načina ili instrumenata izvršenja proračuna (odlomci 35.–41.). Ističemo da predložene izmjene financijskih instrumenata mogu biti pozitivne, ali da ih je potrebno pojasniti (odlomci 42.–50.). |
| --- | --- |

IV.

Općenito podržavamo predložena pojednostavnjenja za primatelje sredstava EU-a (odlomci 28.–34.) i predlažemo da Komisija pojasni prijedloge o kombiniranju načina ili instrumenata izvršenja proračuna (odlomci 35.–41.). Ističemo da predložene izmjene financijskih instrumenata mogu biti pozitivne, ali da ih je potrebno pojasniti (odlomci 42.–50.).

| V. | Komisija predlaže detaljne izmjene operacija proračunskog upravljanja, a da pritom ne propituje jesu li postojeći mehanizmi i dalje prikladni. Smatramo da postoji prostor za osjetno pojednostavnjenje proračunskih mehanizama (odlomci 51.–63.). Ne podržavamo predložene izmjene u pogledu uporabe namjenskih prihoda i smatramo da je nepotrebno zadržati kategoriju unutarnjih namjenskih prihoda (odlomci 69.–76.). |
| --- | --- |

V.

Komisija predlaže detaljne izmjene operacija proračunskog upravljanja, a da pritom ne propituje jesu li postojeći mehanizmi i dalje prikladni. Smatramo da postoji prostor za osjetno pojednostavnjenje proračunskih mehanizama (odlomci 51.–63.). Ne podržavamo predložene izmjene u pogledu uporabe namjenskih prihoda i smatramo da je nepotrebno zadržati kategoriju unutarnjih namjenskih prihoda (odlomci 69.–76.).

| VI. | Preuranjeno proširenje uporabe uzajamnih fondova na unutarnje politike povlači pitanja u pogledu administracije, troškova i odgovornosti (odlomci 64.–68.). |
| --- | --- |

VI.

Preuranjeno proširenje uporabe uzajamnih fondova na unutarnje politike povlači pitanja u pogledu administracije, troškova i odgovornosti (odlomci 64.–68.).

| VII. | Podržavamo širu uporabu plaćanja na temelju ispunjenih uvjeta ili postignutih rezultata te tražimo daljnje pojašnjenje predloženog okvira uspješnosti (odlomci 77.–89.). |
| --- | --- |

VII.

Podržavamo širu uporabu plaćanja na temelju ispunjenih uvjeta ili postignutih rezultata te tražimo daljnje pojašnjenje predloženog okvira uspješnosti (odlomci 77.–89.).

| VIII. | Iako pozdravljamo mogućnost konsolidacije izvješća koja sastavlja Komisija, smatramo da posljedice takvih izmjena nisu u potpunosti procijenjene. „Integrirani paket financijskih izvještaja” koji je predložila Komisija sastojao bi se od tisuća stranica te bi doveo do znatnih preklapanja (odlomci 90.–99.). |
| --- | --- |

VIII.

Iako pozdravljamo mogućnost konsolidacije izvješća koja sastavlja Komisija, smatramo da posljedice takvih izmjena nisu u potpunosti procijenjene. „Integrirani paket financijskih izvještaja” koji je predložila Komisija sastojao bi se od tisuća stranica te bi doveo do znatnih preklapanja (odlomci 90.–99.).

| IX. | Osvrćemo se i na druge izmjene koje su predložene, ali ne i istaknute u obrazloženjima, uključujući pitanja koja proizlaze iz izmjena sektorskih pravila (odlomci 109.–148.). |
| --- | --- |

IX.

Osvrćemo se i na druge izmjene koje su predložene, ali ne i istaknute u obrazloženjima, uključujući pitanja koja proizlaze iz izmjena sektorskih pravila (odlomci 109.–148.).

UVOD

| 1. | U Financijskoj uredbi iznose se načela koja se primjenjuju na opći proračun EU-a. Njezina izmjena utjecat će na proces donošenja proračuna i uporabe financijskih sredstava, no njome se pruža i prilika za poboljšanje financijskog upravljanja EU-om. |
| --- | --- |

1.

U Financijskoj uredbi iznose se načela koja se primjenjuju na opći proračun EU-a. Njezina izmjena utjecat će na proces donošenja proračuna i uporabe financijskih sredstava, no njome se pruža i prilika za poboljšanje financijskog upravljanja EU-om.

| 2. | Neke od izmjena koje predlaže Komisija, kao što je promicanje uporabe pojednostavnjenih oblika doprinosa i plaćanja na temelju uvjeta ili ciljeva u svim načinima upravljanja, može dovesti do pojednostavnjenja u upravljanju financijskim sredstvima EU-a i njihovu primanju. Mnoge od tih izmjena odražavaju preporuke Revizorskog suda iz nedavnih godišnjih izvješća. Međutim, detaljna pravila ne zamjenjuju dobro upravljanje na različitim razinama. Kako bi te izmjene bile uspješne, u djelo će ih morati provesti odgovorno osoblje te će ih morati pratiti upravna tijela. |
| --- | --- |

2.

Neke od izmjena koje predlaže Komisija, kao što je promicanje uporabe pojednostavnjenih oblika doprinosa i plaćanja na temelju uvjeta ili ciljeva u svim načinima upravljanja, može dovesti do pojednostavnjenja u upravljanju financijskim sredstvima EU-a i njihovu primanju. Mnoge od tih izmjena odražavaju preporuke Revizorskog suda iz nedavnih godišnjih izvješća. Međutim, detaljna pravila ne zamjenjuju dobro upravljanje na različitim razinama. Kako bi te izmjene bile uspješne, u djelo će ih morati provesti odgovorno osoblje te će ih morati pratiti upravna tijela.

| 3. | Komisija opisuje svoj prijedlog kao ambicioznu izmjenu općih financijskih pravila popraćenu odgovarajućim izmjenama sektorskih financijskih pravila (17). U prijedlogu se navodi da on doprinosi postizanju dvaju glavnih ciljeva preispitivanja VFO-a: pojednostavnjenju i fleksibilnosti. Njime se uvode brojne detaljne promjene koje se osobito odnose na:






  — | bespovratna sredstva (odlomci 28.–34. u nastavku), |
| --- | --- | --- |

3.

Komisija opisuje svoj prijedlog kao ambicioznu izmjenu općih financijskih pravila popraćenu odgovarajućim izmjenama sektorskih financijskih pravila (17). U prijedlogu se navodi da on doprinosi postizanju dvaju glavnih ciljeva preispitivanja VFO-a: pojednostavnjenju i fleksibilnosti. Njime se uvode brojne detaljne promjene koje se osobito odnose na:

—

bespovratna sredstva (odlomci 28.–34. u nastavku),

| — | financijske intervencije (odlomci 42.–50.), |
| --- | --- |

—

financijske intervencije (odlomci 42.–50.),

| — | proračunske operacije (odlomci 51.–63.), |
| --- | --- |

—

proračunske operacije (odlomci 51.–63.),

| — | doprinosi temeljeni na rezultatima (odlomci 77.–84.), |
| --- | --- |

—

doprinosi temeljeni na rezultatima (odlomci 77.–84.),

| — | izvješćivanje (odlomci 90.–99.). |
| --- | --- |

—

izvješćivanje (odlomci 90.–99.).

| 4. | Prvi dio našeg mišljenja (odlomci 7.–27.) bavi se pitanjima za koja smatramo da su trebala biti uključena u prijedlog Financijske uredbe. U odlomcima 28.–148. u nastavku riječ je o promjenama koje Komisija predlaže te je tekst strukturiran po uzoru na obrazloženje. |
| --- | --- |

4.

Prvi dio našeg mišljenja (odlomci 7.–27.) bavi se pitanjima za koja smatramo da su trebala biti uključena u prijedlog Financijske uredbe. U odlomcima 28.–148. u nastavku riječ je o promjenama koje Komisija predlaže te je tekst strukturiran po uzoru na obrazloženje.

OSNOVA ZA PRIJEDLOG

Procjena učinka

| 5. | U skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva, Komisija bi trebala obavljati procjene učinka svojih zakonodavnih i nezakonodavnih inicijativa, delegiranih akata i provedbenih mjera za koje se očekuje da će imati znatan učinak na gospodarstvo, okoliš ili društvo. Mišljenja smo da je Komisija prije objave prijedloga trebala obaviti procjenu učinka (18). |
| --- | --- |

5.

U skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva, Komisija bi trebala obavljati procjene učinka svojih zakonodavnih i nezakonodavnih inicijativa, delegiranih akata i provedbenih mjera za koje se očekuje da će imati znatan učinak na gospodarstvo, okoliš ili društvo. Mišljenja smo da je Komisija prije objave prijedloga trebala obaviti procjenu učinka (18).

| 6. | Kako bi se postigao cilj Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva, predlažemo da se u Financijsku uredbu uvede obveza obavljanja procjene učinka zakonodavnih i nezakonodavnih inicijativa, delegiranih akata i provedbenih mjera za koje se očekuje da će imati znatan učinak na gospodarstvo, okoliš ili društvo. |
| --- | --- |

6.

Kako bi se postigao cilj Međuinstitucijskog sporazuma o boljoj izradi zakonodavstva, predlažemo da se u Financijsku uredbu uvede obveza obavljanja procjene učinka zakonodavnih i nezakonodavnih inicijativa, delegiranih akata i provedbenih mjera za koje se očekuje da će imati znatan učinak na gospodarstvo, okoliš ili društvo.

KLJUČNE TOČKE IZOSTAVLJENE IZ PRIJEDLOGA KOMISIJE

Upravljanje

   (19)

Jedinstveno izvješće o odgovornosti

| 7. | Komisija ne primjenjuje nijedan priznati okvir upravljanja, niti u svojim godišnjim izvješćima navodi u kojoj se mjeri pridržava tog okvira (20). Iako se računovodstvena dokumentacija sastavlja u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS, engl. IPSAS), ne postoji prateće izvješće u kojem se pruža cjelovit pregled upravljanja u Europskoj komisiji, njezine uspješnosti i njezine strategije za borbu protiv rizika koji prijete ispunjavanju njezinih ciljeva. Komisija pruža procjenu stope nezakonitih i nepravilnih transakcija (vidjeti također odlomak 12.) u godišnjem izvješću o upravljanju i uspješnosti (do 2015. u „objedinjenom izvješću”), no dionici, što uključuje i nas, o tome su obaviješteni tek po završetku godišnje revizije. Informacije se pružaju (a katkad i ponavljaju) djelomično u dokumentima na razini Komisije, a djelomično u dokumentima na razini glavnih uprava. Ti se dokumenti objavljuju zasebno tijekom godine (često prekasno da bi se uzeli u obzir u okviru revizije godišnje računovodstvene dokumentacije ili da bi se obrađivali u godišnjem izvješću). |
| --- | --- |

7.

Komisija ne primjenjuje nijedan priznati okvir upravljanja, niti u svojim godišnjim izvješćima navodi u kojoj se mjeri pridržava tog okvira (20). Iako se računovodstvena dokumentacija sastavlja u skladu s međunarodnim računovodstvenim standardima za javni sektor (MRSJS, engl. IPSAS), ne postoji prateće izvješće u kojem se pruža cjelovit pregled upravljanja u Europskoj komisiji, njezine uspješnosti i njezine strategije za borbu protiv rizika koji prijete ispunjavanju njezinih ciljeva. Komisija pruža procjenu stope nezakonitih i nepravilnih transakcija (vidjeti također odlomak 12.) u godišnjem izvješću o upravljanju i uspješnosti (do 2015. u „objedinjenom izvješću”), no dionici, što uključuje i nas, o tome su obaviješteni tek po završetku godišnje revizije. Informacije se pružaju (a katkad i ponavljaju) djelomično u dokumentima na razini Komisije, a djelomično u dokumentima na razini glavnih uprava. Ti se dokumenti objavljuju zasebno tijekom godine (često prekasno da bi se uzeli u obzir u okviru revizije godišnje računovodstvene dokumentacije ili da bi se obrađivali u godišnjem izvješću).

| 8. | Smatramo da bi Komisija trebala iskoristiti izmjenu Financijske uredbe kao priliku za ažuriranje svojih upravljačkih mehanizama. Prijedlogom Financijske uredbe uvode se određene promjene u vezi s upravljanjem, no one nisu uvijek u skladu s međunarodnom najboljom praksom, dok se prijedlog ne bavi nekim od ključnih elemenata upravljanja. |
| --- | --- |

8.

Smatramo da bi Komisija trebala iskoristiti izmjenu Financijske uredbe kao priliku za ažuriranje svojih upravljačkih mehanizama. Prijedlogom Financijske uredbe uvode se određene promjene u vezi s upravljanjem, no one nisu uvijek u skladu s međunarodnom najboljom praksom, dok se prijedlog ne bavi nekim od ključnih elemenata upravljanja.

| 9. | Komisija bi trebala dodatno pojednostavniti izvješćivanje, i to sastavljanjem jedinstvenog izvješća o odgovornosti (po mogućnosti) ili paketa izvješća (druga mogućnost). Tijelo odgovorno za davanje razrješnice trebalo bi imati jasan jedinstveni dokument u kojem Komisija prikazuje svoje djelovanje, uporabu proračuna i postignute rezultate. Pozdravljamo inicijativu Komisije da konsolidira više izvješća u „integrirani paket financijskih izvještaja”. Međutim, kako bi taj paket postao jedinstveno izvješće o odgovornosti (i kako bi to bio uistinu integrirani paket), potrebno je:






  — | izbjegavati ponavljanja (primjerice, u integriranom paketu financijskih izvještaja o ispravcima i povratima raspravljalo bi se na pet različitih mjesta), |
| --- | --- | --- |

9.

Komisija bi trebala dodatno pojednostavniti izvješćivanje, i to sastavljanjem jedinstvenog izvješća o odgovornosti (po mogućnosti) ili paketa izvješća (druga mogućnost). Tijelo odgovorno za davanje razrješnice trebalo bi imati jasan jedinstveni dokument u kojem Komisija prikazuje svoje djelovanje, uporabu proračuna i postignute rezultate. Pozdravljamo inicijativu Komisije da konsolidira više izvješća u „integrirani paket financijskih izvještaja”. Međutim, kako bi taj paket postao jedinstveno izvješće o odgovornosti (i kako bi to bio uistinu integrirani paket), potrebno je:

—

izbjegavati ponavljanja (primjerice, u integriranom paketu financijskih izvještaja o ispravcima i povratima raspravljalo bi se na pet različitih mjesta),

| — | predstaviti takvo izvješće revizorima u obliku jedinstvenog paketa, te |
| --- | --- |

—

predstaviti takvo izvješće revizorima u obliku jedinstvenog paketa, te

| — | pružati sveobuhvatan (ali ne i taksativan) pregled aktivnosti provedenih predmetne godine. |
| --- | --- |

—

pružati sveobuhvatan (ali ne i taksativan) pregled aktivnosti provedenih predmetne godine.

| 10. | Kao što smo preporučili u tematskom izvješću br. 27/2016, takvo izvješće trebalo bi uključivati:






  — | izvješće predsjednika, |
| --- | --- | --- |

10.

Kao što smo preporučili u tematskom izvješću br. 27/2016, takvo izvješće trebalo bi uključivati:

—

izvješće predsjednika,

| — | informacije o aktivnostima tijekom godine i ostvarenjima ciljeva politike, |
| --- | --- |

—

informacije o aktivnostima tijekom godine i ostvarenjima ciljeva politike,

| — | raspravu o operativnim i strateškim rizicima, |
| --- | --- |

—

raspravu o operativnim i strateškim rizicima,

| — | izvješće o nefinancijskim rezultatima, |
| --- | --- |

—

izvješće o nefinancijskim rezultatima,

| — | izvještaj o upravljanju, |
| --- | --- |

—

izvještaj o upravljanju,

| — | izvješće o ulozi i zaključcima revizijskog odbora, te |
| --- | --- |

—

izvješće o ulozi i zaključcima revizijskog odbora, te

| — | srednjoročni i dugoročni izvještaj o financijskoj održivosti koji, po potrebi, upućuje na informacije sadržane u drugim izvješćima. |
| --- | --- |

—

srednjoročni i dugoročni izvještaj o financijskoj održivosti koji, po potrebi, upućuje na informacije sadržane u drugim izvješćima.

Neke od tih informacija već su dostupne. U prilogu II. navodimo postojeća izvješća, prijedlog Komisije i naš prijedlog.

| 11. | Komisija bi navedeno jedinstveno izvješće ili paket izvješća o odgovornosti trebala predstaviti na vrijeme za potrebe revizije računovodstvene dokumentacije i provjera koje revizor obavlja kako bi utvrdio jesu li informacije prikazane u paketu u skladu s računovodstvenim informacijama. U nastavku raspravljamo o mogućim izmjenama prijedloga Komisije kojima bi se postigla bolja (i integriranija) struktura izvješća EU-a. |
| --- | --- |

11.

Komisija bi navedeno jedinstveno izvješće ili paket izvješća o odgovornosti trebala predstaviti na vrijeme za potrebe revizije računovodstvene dokumentacije i provjera koje revizor obavlja kako bi utvrdio jesu li informacije prikazane u paketu u skladu s računovodstvenim informacijama. U nastavku raspravljamo o mogućim izmjenama prijedloga Komisije kojima bi se postigla bolja (i integriranija) struktura izvješća EU-a.

Iznošenje podatka o procjeni stope pogreške

| 12. | U slučajevima kada postoji velik rizik od nepravilnosti najbolja je praksa (21) raspraviti o riziku te kvantificirati njegovu razinu i mogući učinak. U području revizije i kontrole radi velik broj osoblja Komisije, a zakonodavstvom EU-a propisano je da i tijela koja upravljaju sredstvima EU-a moraju obavljati opsežne provjere rashoda. U izvješćima Komisije na tu temu velika se pažnja pridaje „korektivnom kapacitetu” (tj. mogućnosti odbacivanja zahtjeva za povrat troškova koje je Komisija isprva prihvatila), a manja kvantificiranju i analiziranju prirode pogrešaka koje Komisija utvrdi. Ključan dokument na tu temu („Zaštita proračuna EU-a”) ne sadržava procjenu razine nepravilnosti koja je prisutna u početnim ili odobrenim zahtjevima za nadoknadu troškova. |
| --- | --- |

12.

U slučajevima kada postoji velik rizik od nepravilnosti najbolja je praksa (21) raspraviti o riziku te kvantificirati njegovu razinu i mogući učinak. U području revizije i kontrole radi velik broj osoblja Komisije, a zakonodavstvom EU-a propisano je da i tijela koja upravljaju sredstvima EU-a moraju obavljati opsežne provjere rashoda. U izvješćima Komisije na tu temu velika se pažnja pridaje „korektivnom kapacitetu” (tj. mogućnosti odbacivanja zahtjeva za povrat troškova koje je Komisija isprva prihvatila), a manja kvantificiranju i analiziranju prirode pogrešaka koje Komisija utvrdi. Ključan dokument na tu temu („Zaštita proračuna EU-a”) ne sadržava procjenu razine nepravilnosti koja je prisutna u početnim ili odobrenim zahtjevima za nadoknadu troškova.

| 13. | Preporučujemo da se u prijedlog Financijske uredbe uvrsti zahtjev prema kojem bi Komisija (22) u okviru računovodstvene dokumentacije ili popratnih informacija trebala iznositi informaciju o stopi pogreške koja se temelji na dosljednoj metodologiji te nam je dostaviti zajedno s privremenom računovodstvenom dokumentacijom (odnosno, u nacrtu jedinstvenog izvješća o odgovornosti). |
| --- | --- |

13.

Preporučujemo da se u prijedlog Financijske uredbe uvrsti zahtjev prema kojem bi Komisija (22) u okviru računovodstvene dokumentacije ili popratnih informacija trebala iznositi informaciju o stopi pogreške koja se temelji na dosljednoj metodologiji te nam je dostaviti zajedno s privremenom računovodstvenom dokumentacijom (odnosno, u nacrtu jedinstvenog izvješća o odgovornosti).

Revizijski odbor

| 14. | Najbolja praksa upravnih tijela u javnom sektoru zahtijeva uspostavu revizijskog odbora ili istovjetne skupine ili funkcijske jedinice (23). Na temelju obavljene procjene zaključili smo da Odbor Komisije za praćenje tijeka revizije ne djeluje u skladu s najboljom praksom jer je tek nekolicina njegovih članova neovisna o instituciji (24) i jer njegove ovlasti ne obuhvaćaju financijsko izvješćivanje, nepravilnosti i upravljanje rizicima (25). |
| --- | --- |

14.

Najbolja praksa upravnih tijela u javnom sektoru zahtijeva uspostavu revizijskog odbora ili istovjetne skupine ili funkcijske jedinice (23). Na temelju obavljene procjene zaključili smo da Odbor Komisije za praćenje tijeka revizije ne djeluje u skladu s najboljom praksom jer je tek nekolicina njegovih članova neovisna o instituciji (24) i jer njegove ovlasti ne obuhvaćaju financijsko izvješćivanje, nepravilnosti i upravljanje rizicima (25).

| 15. | Komisija bi trebala iskoristiti priliku koju joj ukazuje izmjena Financijske uredbe kako bi uvela posebne zahtjeve za uspostavu i djelovanje revizijskog odbora u institucijama EU-a koje sudjeluju u potrošnji sredstava i kako bi uskladila njegov sastav i djelokrug s međunarodnom najboljom praksom. |
| --- | --- |

15.

Komisija bi trebala iskoristiti priliku koju joj ukazuje izmjena Financijske uredbe kako bi uvela posebne zahtjeve za uspostavu i djelovanje revizijskog odbora u institucijama EU-a koje sudjeluju u potrošnji sredstava i kako bi uskladila njegov sastav i djelokrug s međunarodnom najboljom praksom.

Vanjska revizija

Pravo pristupa Revizorskog suda

| 16. | Važno je da nam se informacije potrebne za obavljanje revizija stave na raspolaganje na pravodoban i učinkovit način. Potreban nam je izravan pristup podatcima Komisije, ali po potrebi i mogućnost da te podatke analiziramo u vlastitim poslovnim prostorima, s pomoću vlastitih alata za analizu podataka. Dokumenti koje trebamo ispitati trebali bi nam biti stavljeni na raspolaganje u ranoj fazi (i kao nacrt) kako bismo zajamčili pravodobno izvješćivanje. |
| --- | --- |

16.

Važno je da nam se informacije potrebne za obavljanje revizija stave na raspolaganje na pravodoban i učinkovit način. Potreban nam je izravan pristup podatcima Komisije, ali po potrebi i mogućnost da te podatke analiziramo u vlastitim poslovnim prostorima, s pomoću vlastitih alata za analizu podataka. Dokumenti koje trebamo ispitati trebali bi nam biti stavljeni na raspolaganje u ranoj fazi (i kao nacrt) kako bismo zajamčili pravodobno izvješćivanje.

| 17. | Članak 249. prijedloga Financijske uredbe sadržava odredbe u vezi s našim pristupom dokumentima i podatcima pohranjenima u elektroničkom obliku. Smatramo da je potrebno dodatno pojašnjenje, posebno u pogledu odredbi o pravu na pristup sustavima IT-a. U prilogu I. iznosimo prijedlog za izmjenu članka 249. |
| --- | --- |

17.

Članak 249. prijedloga Financijske uredbe sadržava odredbe u vezi s našim pristupom dokumentima i podatcima pohranjenima u elektroničkom obliku. Smatramo da je potrebno dodatno pojašnjenje, posebno u pogledu odredbi o pravu na pristup sustavima IT-a. U prilogu I. iznosimo prijedlog za izmjenu članka 249.

Godišnje izvješće Revizorskog suda

| 18. | U članku 250. Komisija predlaže smanjenje vremena koje imamo na raspolaganju za dostavu opažanja koja bi se uključila u godišnje izvješće, i to skraćivanjem roka s 30. lipnja na 15. lipnja. Međutim, nije predložena i odgovarajuća promjena roka za primanje informacija od Komisije. Kako bismo postignuće iz 2016. godine, kada smo godišnje izvješće objavili mjesec dana prije roka, mogli ponoviti i u budućnosti, potrebno je na odgovarajući način prilagoditi propisane rokove u kojima Komisija i druge institucije moraju dostaviti računovodstvenu dokumentaciju i povezane informacije. Primjerice, rok za slanje završne konsolidirane računovodstvene dokumentacije (članak 238. stavak 5.) trebao bi se skratiti s 31. srpnja na 30. lipnja, dok bi se rok za primanje odgovora institucija na opažanja koja će ući u godišnje izvješće trebao skratiti s 15. listopada na 15. srpnja (članak 250. stavak 1.) (vidjeti i prilog II.). |
| --- | --- |

18.

U članku 250. Komisija predlaže smanjenje vremena koje imamo na raspolaganju za dostavu opažanja koja bi se uključila u godišnje izvješće, i to skraćivanjem roka s 30. lipnja na 15. lipnja. Međutim, nije predložena i odgovarajuća promjena roka za primanje informacija od Komisije. Kako bismo postignuće iz 2016. godine, kada smo godišnje izvješće objavili mjesec dana prije roka, mogli ponoviti i u budućnosti, potrebno je na odgovarajući način prilagoditi propisane rokove u kojima Komisija i druge institucije moraju dostaviti računovodstvenu dokumentaciju i povezane informacije. Primjerice, rok za slanje završne konsolidirane računovodstvene dokumentacije (članak 238. stavak 5.) trebao bi se skratiti s 31. srpnja na 30. lipnja, dok bi se rok za primanje odgovora institucija na opažanja koja će ući u godišnje izvješće trebao skratiti s 15. listopada na 15. srpnja (članak 250. stavak 1.) (vidjeti i prilog II.).

| 19. | Kako bi se bolje odrazila svrha i priroda raspravnog postupka, predlažemo da se prve dvije rečenice članka 250. izmijene kako je navedeno u prilogu I. |
| --- | --- |

19.

Kako bi se bolje odrazila svrha i priroda raspravnog postupka, predlažemo da se prve dvije rečenice članka 250. izmijene kako je navedeno u prilogu I.

| 20. | Kad je riječ o uvrštavanju odgovora institucija u naša izvješća, smatramo da su ovlasti odlučivanja o načinu predstavljanja naših izvješća, u skladu s međunarodnim standardima o reviziji, po svojoj naravi sastavni dio administrativne autonomije Revizorskog suda. Smatramo da objava odgovora svake institucije „pored” naših opažanja narušava tečnost i čitkost teksta, posebice kada su odgovori duži od našeg teksta. Slijedom toga predlažemo da se odgovori na godišnje izvješće objavljuju ispod našeg teksta svakog poglavlja, slično postojećoj praksi za tematska izvješća. |
| --- | --- |

20.

Kad je riječ o uvrštavanju odgovora institucija u naša izvješća, smatramo da su ovlasti odlučivanja o načinu predstavljanja naših izvješća, u skladu s međunarodnim standardima o reviziji, po svojoj naravi sastavni dio administrativne autonomije Revizorskog suda. Smatramo da objava odgovora svake institucije „pored” naših opažanja narušava tečnost i čitkost teksta, posebice kada su odgovori duži od našeg teksta. Slijedom toga predlažemo da se odgovori na godišnje izvješće objavljuju ispod našeg teksta svakog poglavlja, slično postojećoj praksi za tematska izvješća.

Tematska izvješća Revizorskog suda

| 21. | Naša primjedba o „raspravnom postupku” (odlomak 19.) također se odnosi i na tematska izvješća iz članka 251. Kad je riječ o šestotjednom roku koji institucije obuhvaćene revizijom imaju za dostavu svojih odgovora, smatramo da u zakonodavstvu na ovoj razini nema potrebe za upućivanjem na odgodu roka ili za davanjem mogućeg razloga za to. |
| --- | --- |

21.

Naša primjedba o „raspravnom postupku” (odlomak 19.) također se odnosi i na tematska izvješća iz članka 251. Kad je riječ o šestotjednom roku koji institucije obuhvaćene revizijom imaju za dostavu svojih odgovora, smatramo da u zakonodavstvu na ovoj razini nema potrebe za upućivanjem na odgodu roka ili za davanjem mogućeg razloga za to.

| 22. | Kad je riječ o promjeni predloženoj u odlomku o položaju odgovora u tematskim izvješćima, ponovno ističemo da je naš stav, kao što je već istaknuto u odlomku 20. u prethodnom dijelu teksta, da se time narušava legitimna administrativna autonomija Suda. Nadalje, nakon nedavne odluke da publikacije objavljujemo isključivo u elektroničkom obliku, radimo na novim načinima predstavljanja naših nalaza. To uključuje i istraživanje različitih mogućnosti koje nudi e-izdavaštvo, uključujući i omogućavanje čitatelju da sam odabere u kojem obliku želi pregledavati tekst. Stoga predlažemo da se zadrži postojeći tekst: „objave zajedno s [tematskim] izvješćem”. |
| --- | --- |

22.

Kad je riječ o promjeni predloženoj u odlomku o položaju odgovora u tematskim izvješćima, ponovno ističemo da je naš stav, kao što je već istaknuto u odlomku 20. u prethodnom dijelu teksta, da se time narušava legitimna administrativna autonomija Suda. Nadalje, nakon nedavne odluke da publikacije objavljujemo isključivo u elektroničkom obliku, radimo na novim načinima predstavljanja naših nalaza. To uključuje i istraživanje različitih mogućnosti koje nudi e-izdavaštvo, uključujući i omogućavanje čitatelju da sam odabere u kojem obliku želi pregledavati tekst. Stoga predlažemo da se zadrži postojeći tekst: „objave zajedno s [tematskim] izvješćem”.

Agencije i javno-privatna partnerstva (tijela Unije)

| 23. | Člankom 69. stavkom 6. prijedloga Financijske uredbe propisano je da reviziju računovodstvene dokumentacije tijela osnovanih na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu koja primaju doprinose iz proračuna EU-a (tj. agencija) i dalje obavljaju neovisni vanjski revizori prije konsolidacije u računovodstvenu dokumentaciju EU-a. To znači da bismo u pripremi naših izvješća i dalje uzimali u obzir rezultate njihovih revizija. Rješenje u skladu s kojim bi neovisni vanjski revizori obavljali reviziju ne samo računovodstvene dokumentacije nego i zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija bio bi znatan napredak u odnosu na prijašnja rješenja. |
| --- | --- |

23.

Člankom 69. stavkom 6. prijedloga Financijske uredbe propisano je da reviziju računovodstvene dokumentacije tijela osnovanih na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu koja primaju doprinose iz proračuna EU-a (tj. agencija) i dalje obavljaju neovisni vanjski revizori prije konsolidacije u računovodstvenu dokumentaciju EU-a. To znači da bismo u pripremi naših izvješća i dalje uzimali u obzir rezultate njihovih revizija. Rješenje u skladu s kojim bi neovisni vanjski revizori obavljali reviziju ne samo računovodstvene dokumentacije nego i zakonitosti i pravilnosti povezanih transakcija bio bi znatan napredak u odnosu na prijašnja rješenja.

| 24. | Ukupni proračuni agencija čine manje od 2 % cjelokupnog proračuna EU-a. Unatoč njihovim ograničenim rashodima, agencije igraju važnu ulogu u razvoju i provedbi politika EU-a te bi nam učinkovitija rješenja u pogledu ponavljajućih aspekata godišnje revizije omogućila da se više usredotočimo na njihovu uspješnost. |
| --- | --- |

24.

Ukupni proračuni agencija čine manje od 2 % cjelokupnog proračuna EU-a. Unatoč njihovim ograničenim rashodima, agencije igraju važnu ulogu u razvoju i provedbi politika EU-a te bi nam učinkovitija rješenja u pogledu ponavljajućih aspekata godišnje revizije omogućila da se više usredotočimo na njihovu uspješnost.

| 25. | Trenutačno objavljujemo po jedno posebno godišnje izvješće za svaku agenciju. Ta izvješća sadržavaju izjavu o jamstvu (mišljenje o računovodstvenoj dokumentaciji te o zakonitosti i pravilnosti transakcija) i, ako je potrebno, primjedbe o pitanjima od posebne važnosti. 2016. godine objavljeno je 41 takvo izvješće, s 82 mišljenja i otprilike 90 posebnih primjedbi. U svrhu poboljšanja učinkovitosti predlažemo izmjenu pravila o godišnjem izvješćivanju. Predlažemo da se u budućnosti razmotri objavljivanje jedinstvenog konsolidiranog revizijskog izvješća koje bi obuhvaćalo sve agencije. |
| --- | --- |

25.

Trenutačno objavljujemo po jedno posebno godišnje izvješće za svaku agenciju. Ta izvješća sadržavaju izjavu o jamstvu (mišljenje o računovodstvenoj dokumentaciji te o zakonitosti i pravilnosti transakcija) i, ako je potrebno, primjedbe o pitanjima od posebne važnosti. 2016. godine objavljeno je 41 takvo izvješće, s 82 mišljenja i otprilike 90 posebnih primjedbi. U svrhu poboljšanja učinkovitosti predlažemo izmjenu pravila o godišnjem izvješćivanju. Predlažemo da se u budućnosti razmotri objavljivanje jedinstvenog konsolidiranog revizijskog izvješća koje bi obuhvaćalo sve agencije.

| 26. | Predlažemo sljedeća rješenja za reviziju tih tijela. Osim računovodstvene dokumentacije, neovisni vanjski revizor trebao bi također provjeravati zakonitost i pravilnost povezanih transakcija, iako bismo mi i dalje bili odgovorni za davanje završnih izjava o jamstvu za sva tijela. Taj bi nam model omogućio da se u najvećoj mogućoj mjeri oslanjamo na rad koji obavljaju neovisni vanjski revizori, kao i na rad koji obavlja Služba za unutarnju reviziju. Prijedlog izmjene s time povezanih članaka nalazi se u prilogu I. |
| --- | --- |

26.

Predlažemo sljedeća rješenja za reviziju tih tijela. Osim računovodstvene dokumentacije, neovisni vanjski revizor trebao bi također provjeravati zakonitost i pravilnost povezanih transakcija, iako bismo mi i dalje bili odgovorni za davanje završnih izjava o jamstvu za sva tijela. Taj bi nam model omogućio da se u najvećoj mogućoj mjeri oslanjamo na rad koji obavljaju neovisni vanjski revizori, kao i na rad koji obavlja Služba za unutarnju reviziju. Prijedlog izmjene s time povezanih članaka nalazi se u prilogu I.

| 27. | Usvojeno rješenje trebalo bi se primjenjivati i na tijela javno-privatnog partnerstva o kojima je riječ u članku 70. |
| --- | --- |

27.

Usvojeno rješenje trebalo bi se primjenjivati i na tijela javno-privatnog partnerstva o kojima je riječ u članku 70.

IZMJENE KOJE PREDLAŽE KOMISIJA

Pojednostavnjenje za primatelje sredstava EU-a

| 28. | Mjere koje je Komisija predložila odnose se na bespovratna sredstva i pojednostavnjene oblike doprinosa EU-a. |
| --- | --- |

28.

Mjere koje je Komisija predložila odnose se na bespovratna sredstva i pojednostavnjene oblike doprinosa EU-a.

Prijedlog Komisije

| 29. | Glavne predložene promjene odnose se na






  — | izjednačavanje pojednostavnjenih oblika doprinosa Unije s financiranjem koje se temelji na nadoknadi prihvatljivih troškova (članak 121. točke (b)–(d)), |
| --- | --- | --- |

29.

Glavne predložene promjene odnose se na

—

izjednačavanje pojednostavnjenih oblika doprinosa Unije s financiranjem koje se temelji na nadoknadi prihvatljivih troškova (članak 121. točke (b)–(d)),

| — | ako je to dopušteno temeljnim aktom, proširivanje uporabe pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava i na operacije pod neizravnim upravljanjem te pojednostavnjenje postupaka za njihovo odobravanje (o čemu odlučuje dužnosnik za ovjeravanje), kao i stavljanje jačeg naglaska na ostvarenja (članak 175.), |
| --- | --- |

—

ako je to dopušteno temeljnim aktom, proširivanje uporabe pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava i na operacije pod neizravnim upravljanjem te pojednostavnjenje postupaka za njihovo odobravanje (o čemu odlučuje dužnosnik za ovjeravanje), kao i stavljanje jačeg naglaska na ostvarenja (članak 175.),

| — | uklanjanje načela zabrane ostvarivanja dobiti (26) za primatelje bespovratnih sredstava, |
| --- | --- |

—

uklanjanje načela zabrane ostvarivanja dobiti (26) za primatelje bespovratnih sredstava,

| — | uvođenje mogućnosti priznavanja volonterskog rada kao prihvatljivih troškova (članak 175. stavak 8. i članak 180. stavak 2. točka (b)), |
| --- | --- |

—

uvođenje mogućnosti priznavanja volonterskog rada kao prihvatljivih troškova (članak 175. stavak 8. i članak 180. stavak 2. točka (b)),

| — | izuzimanje bespovratnih sredstava isplaćenih fizičkim osobama za potporu za studij, istraživanje, obrazovanje ili usavršavanje ili izravnu potporu nezaposlenim osobama i izbjeglicama iz načela nekumulativnosti i izbjegavanja dvostrukog financiranja (članak 185.). |
| --- | --- |

—

izuzimanje bespovratnih sredstava isplaćenih fizičkim osobama za potporu za studij, istraživanje, obrazovanje ili usavršavanje ili izravnu potporu nezaposlenim osobama i izbjeglicama iz načela nekumulativnosti i izbjegavanja dvostrukog financiranja (članak 185.).

Naša analiza

| 30. | U prijedlogu Financijske uredbe ne pružaju se upute o izradi programa potrošnje. Zbog toga je teško utvrditi koje će vrste projekata imati koristi od pojednostavnjenja. Isto tako, u ovoj fazi nije jasno kako će se ostvariti nastojanje Komisije da se veći naglasak stavi na kvalitetu isporučenih proizvoda (ostvarenja) i kvalitetu procjene praksi troškovnog računovodstva koju obavlja dužnosnik za ovjeravanje. |
| --- | --- |

30.

U prijedlogu Financijske uredbe ne pružaju se upute o izradi programa potrošnje. Zbog toga je teško utvrditi koje će vrste projekata imati koristi od pojednostavnjenja. Isto tako, u ovoj fazi nije jasno kako će se ostvariti nastojanje Komisije da se veći naglasak stavi na kvalitetu isporučenih proizvoda (ostvarenja) i kvalitetu procjene praksi troškovnog računovodstva koju obavlja dužnosnik za ovjeravanje.

| 31. | Trenutačno postoji vrlo mali broj slučajeva u kojima Komisija ostvaruje svoje pravo na povrat dobiti. Komisija ističe (27) da bi standardna opcija za financiranje projekata kojima se ostvaruju prihodi trebala biti uporaba financijskih instrumenata, a ne bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

31.

Trenutačno postoji vrlo mali broj slučajeva u kojima Komisija ostvaruje svoje pravo na povrat dobiti. Komisija ističe (27) da bi standardna opcija za financiranje projekata kojima se ostvaruju prihodi trebala biti uporaba financijskih instrumenata, a ne bespovratnih sredstava.

| 32. | Priznavanje volonterskog rada kao „prihvatljivih troškova” u svrhu sufinanciranja potaknut će korisnike da se više koriste tim sredstvom, što će dovesti do toga da će im u potpunosti biti nadoknađeni svi ostali nastali troškovi, tako da će rizik od neprimjerene potrošnje u potpunosti snositi proračun EU-a. Prijedlogom bi se provjera sufinanciranja koju provodi Komisija učinila složenijom, kao i izračun neizravnih troškova. Kad je riječ o predloženom povećanju financiranja temeljenog na rezultatima, a ne nadoknade prihvatljivih troškova, smatramo ovaj prijedlog nepotrebnim kompliciranjem kojim se povećava rizik od pogreške. |
| --- | --- |

32.

Priznavanje volonterskog rada kao „prihvatljivih troškova” u svrhu sufinanciranja potaknut će korisnike da se više koriste tim sredstvom, što će dovesti do toga da će im u potpunosti biti nadoknađeni svi ostali nastali troškovi, tako da će rizik od neprimjerene potrošnje u potpunosti snositi proračun EU-a. Prijedlogom bi se provjera sufinanciranja koju provodi Komisija učinila složenijom, kao i izračun neizravnih troškova. Kad je riječ o predloženom povećanju financiranja temeljenog na rezultatima, a ne nadoknade prihvatljivih troškova, smatramo ovaj prijedlog nepotrebnim kompliciranjem kojim se povećava rizik od pogreške.

| 33. | Prijedlogom se nastoji pojednostavniti upravljanje bespovratnim sredstvima isplaćenima fizičkim osobama navedenima u članku 185. dopuštajući određenoj skupini korisnika da prime višestruka bespovratna sredstva, kao i da se isti troškovi financiraju iz proračuna EU-a više nego jednom. |
| --- | --- |

33.

Prijedlogom se nastoji pojednostavniti upravljanje bespovratnim sredstvima isplaćenima fizičkim osobama navedenima u članku 185. dopuštajući određenoj skupini korisnika da prime višestruka bespovratna sredstva, kao i da se isti troškovi financiraju iz proračuna EU-a više nego jednom.

Zaključak

| 34. | U skladu s našom gore izloženom analizom:






  — | ne vidimo potrebu za uklanjanjem načela zabrane ostvarivanja dobiti, |
| --- | --- | --- |

34.

U skladu s našom gore izloženom analizom:

—

ne vidimo potrebu za uklanjanjem načela zabrane ostvarivanja dobiti,

| — | iako podržavamo namjeru da se pravila pojednostavne, nisu nas uvjerili argumenti za dopuštanje korisnicima da ispune uvjet za sufinanciranje samim pridavanjem određene vrijednosti neplaćenom radu volontera. Taj bi se cilj pospješio uporabom struktura financiranja utemeljenih isključivo na ispunjavanju ciljeva, |
| --- | --- |

—

iako podržavamo namjeru da se pravila pojednostavne, nisu nas uvjerili argumenti za dopuštanje korisnicima da ispune uvjet za sufinanciranje samim pridavanjem određene vrijednosti neplaćenom radu volontera. Taj bi se cilj pospješio uporabom struktura financiranja utemeljenih isključivo na ispunjavanju ciljeva,

| — | izuzeće predloženo u članku 185., prema našem mišljenju, trebalo bi se ograničiti na prva dva stavka tog članka, odnosno na načelo nekumulativnosti. |
| --- | --- |

—

izuzeće predloženo u članku 185., prema našem mišljenju, trebalo bi se ograničiti na prva dva stavka tog članka, odnosno na načelo nekumulativnosti.

Jedinstveni skup pravila koja se primjenjuju na hibridno djelovanje ili kombinaciju mjera i instrumenata

Prijedlog Komisije

| 35. | Komisija predlaže primjenu jedinstvenog skupa pravila:






  — | kada se kombiniraju načini ili instrumenti izvršenja proračuna (kao što su bespovratna sredstva i financijski instrumenti) (članak 208. stavak 2.), ili |
| --- | --- | --- |

35.

Komisija predlaže primjenu jedinstvenog skupa pravila:

—

kada se kombiniraju načini ili instrumenti izvršenja proračuna (kao što su bespovratna sredstva i financijski instrumenti) (članak 208. stavak 2.), ili

| — | promicanjem „kombinacije sredstava” (koja omogućuje državama članicama da zatraže da se resursi u okviru podijeljenog izvršenja prenesu Uniji i da ih Komisija izvršava u okviru izravnog ili neizravnog izvršenja (članak 125.)), |
| --- | --- |

—

promicanjem „kombinacije sredstava” (koja omogućuje državama članicama da zatraže da se resursi u okviru podijeljenog izvršenja prenesu Uniji i da ih Komisija izvršava u okviru izravnog ili neizravnog izvršenja (članak 125.)),

| — | pri radu s „pouzdanim partnerima” (28). |
| --- | --- |

—

pri radu s „pouzdanim partnerima” (28).

| 36. | Promjene u sektorskim propisima uključuju i mogućnost kombiniranja europskih strukturnih i investicijskih (ESI) fondova s instrumentom koji se podržava sredstvima Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU). |
| --- | --- |

36.

Promjene u sektorskim propisima uključuju i mogućnost kombiniranja europskih strukturnih i investicijskih (ESI) fondova s instrumentom koji se podržava sredstvima Europskog fonda za strateška ulaganja (EFSU).

| 37. | Komisija uvodi financijske sporazume o okvirnom partnerstvu u sklopu izravnog i neizravnog izvršenja. Njima bi se omogućilo sklapanje revizijskih sporazuma s osobama i subjektima koji izvršavaju financijska sredstva Unije ili korisnicima bespovratnih sredstava. |
| --- | --- |

37.

Komisija uvodi financijske sporazume o okvirnom partnerstvu u sklopu izravnog i neizravnog izvršenja. Njima bi se omogućilo sklapanje revizijskih sporazuma s osobama i subjektima koji izvršavaju financijska sredstva Unije ili korisnicima bespovratnih sredstava.

Naša analiza

| 38. | Komisija je u prijedlog uvrstila novu glavu pod nazivom „Zajednička pravila” u kojoj se na jednom mjestu nalaze sva pravila koja se primjenjuju na jedan način izvršenja proračuna. Podržavamo osnovnu zamisao na kojoj se to temelji. Međutim, kao i u slučaju drugih glava (nabava, bespovratna sredstva (vidjeti odlomke 120.–123.) te teme također se obrađuju na drugim mjestima u prijedlogu. Zbog toga željeno pojednostavnjenje teksta nije postignuto. |
| --- | --- |

38.

Komisija je u prijedlog uvrstila novu glavu pod nazivom „Zajednička pravila” u kojoj se na jednom mjestu nalaze sva pravila koja se primjenjuju na jedan način izvršenja proračuna. Podržavamo osnovnu zamisao na kojoj se to temelji. Međutim, kao i u slučaju drugih glava (nabava, bespovratna sredstva (vidjeti odlomke 120.–123.) te teme također se obrađuju na drugim mjestima u prijedlogu. Zbog toga željeno pojednostavnjenje teksta nije postignuto.

| 39. | Kombiniranje različitih instrumenata financiranja moglo bi sa sobom nositi rizike kojima je potrebno upravljati, kao što je dvostruko financiranje ili istiskivanje privatnih ulaganja. Nadalje, Komisija će morati voditi računa o tome da se takvim kombinacijama poštuje načelo sufinanciranja i pravila o državnoj potpori. Mišljenja smo da bi se kombiniranje instrumenata financiranja, kako bi se zajamčila transparentnost i odgovornost, trebalo odgovarajuće pratiti, uključujući u pogledu ostvarenih rezultata i ciljeva koji su prikladno evidentirani i o kojima su podnesena odgovarajuća izvješća. |
| --- | --- |

39.

Kombiniranje različitih instrumenata financiranja moglo bi sa sobom nositi rizike kojima je potrebno upravljati, kao što je dvostruko financiranje ili istiskivanje privatnih ulaganja. Nadalje, Komisija će morati voditi računa o tome da se takvim kombinacijama poštuje načelo sufinanciranja i pravila o državnoj potpori. Mišljenja smo da bi se kombiniranje instrumenata financiranja, kako bi se zajamčila transparentnost i odgovornost, trebalo odgovarajuće pratiti, uključujući u pogledu ostvarenih rezultata i ciljeva koji su prikladno evidentirani i o kojima su podnesena odgovarajuća izvješća.

| 40. | Jasno nam je da se prijedlog u članku 126. stavku 3. u pogledu sporazuma o reviziji odnosi na Komisiju. Radi jasnoće potrebno je istaknuti da se sporazumima o reviziji ili provjeri ne smije ograničiti naš pristup informacijama potrebnima za reviziju financijskih sredstava Unije. Nadalje, smatramo da je upućivanje u posljednjoj rečenici članka 126. stavka 3. na trostrani sporazum Revizorskog suda s Europskom investicijskom bankom (EIB) i Komisijom (kako je predviđeno člankom 287. stavkom 3. UFEU-a) suvišno i da ga je potrebno izbrisati. |
| --- | --- |

40.

Jasno nam je da se prijedlog u članku 126. stavku 3. u pogledu sporazuma o reviziji odnosi na Komisiju. Radi jasnoće potrebno je istaknuti da se sporazumima o reviziji ili provjeri ne smije ograničiti naš pristup informacijama potrebnima za reviziju financijskih sredstava Unije. Nadalje, smatramo da je upućivanje u posljednjoj rečenici članka 126. stavka 3. na trostrani sporazum Revizorskog suda s Europskom investicijskom bankom (EIB) i Komisijom (kako je predviđeno člankom 287. stavkom 3. UFEU-a) suvišno i da ga je potrebno izbrisati.

Zaključak

| 41. | Preporučujemo sljedeće:






  — | da se od Komisije zatraži da uvede odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se pronašlo rješenje za rizike povezane s kombiniranjem izvora financiranja, i |
| --- | --- | --- |

41.

Preporučujemo sljedeće:

—

da se od Komisije zatraži da uvede odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se pronašlo rješenje za rizike povezane s kombiniranjem izvora financiranja, i

| — | da se članak 126. stavak 3. izmijeni kako je predloženo u prilogu I. |
| --- | --- |

—

da se članak 126. stavak 3. izmijeni kako je predloženo u prilogu I.

Financijske intervencije

Prijedlog Komisije

| 42. | Glavne promjene koje se uvode u tom području su:






  — | stvaranje jedinstvenog regulatornog okvira za različite oblike financijskih operacija EU-a (glava X.), |
| --- | --- | --- |

42.

Glavne promjene koje se uvode u tom području su:

—

stvaranje jedinstvenog regulatornog okvira za različite oblike financijskih operacija EU-a (glava X.),

| — | standardizacija obrade unutarnjih namjenskih prihoda ostvarenih u okviru financijskih operacija (članci 20. i 202. stavak 2.), (vidjeti i odlomke 69. i 76.), |
| --- | --- |

—

standardizacija obrade unutarnjih namjenskih prihoda ostvarenih u okviru financijskih operacija (članci 20. i 202. stavak 2.), (vidjeti i odlomke 69. i 76.),

| — | određivanje najvišeg iznosa koji financijska odgovornost Unije ne smije prekoračiti (članak 203.), |
| --- | --- |

—

određivanje najvišeg iznosa koji financijska odgovornost Unije ne smije prekoračiti (članak 203.),

| — | uspostava zajedničkog fonda za rezervacije i stvarne stope rezervacija (članci 205. i 206.), |
| --- | --- |

—

uspostava zajedničkog fonda za rezervacije i stvarne stope rezervacija (članci 205. i 206.),

| — | naknade koje ovise o uspješnosti za subjekte ili druge stranke koje su uključene u izvršenje proračunskih jamstava (povrh onih koji se upotrebljavaju u izvršenju financijskih instrumenata (članak 202. stavak 1. točka (g)), |
| --- | --- |

—

naknade koje ovise o uspješnosti za subjekte ili druge stranke koje su uključene u izvršenje proračunskih jamstava (povrh onih koji se upotrebljavaju u izvršenju financijskih instrumenata (članak 202. stavak 1. točka (g)),

| — | obveza provođenja ex ante evaluacija financijskih instrumenata ili proračunskih jamstava, pojedinačno ili kao dio programa (članak 202. stavak 1. točka (h)), |
| --- | --- |

—

obveza provođenja ex ante evaluacija financijskih instrumenata ili proračunskih jamstava, pojedinačno ili kao dio programa (članak 202. stavak 1. točka (h)),

| — | uvođenje jedinstvenog godišnjeg izvještajnog dokumenta za financijske instrumente, proračunska jamstva i financijsku pomoć (članci 207. i 242.). |
| --- | --- |

—

uvođenje jedinstvenog godišnjeg izvještajnog dokumenta za financijske instrumente, proračunska jamstva i financijsku pomoć (članci 207. i 242.).

| 43. | U članku 203. navode se najveći iznosi koje financijska odgovornost EU-a ne smije prekoračiti za tri vrste financijskih operacija. Ističemo da proračunska jamstva i financijska pomoć također mogu dovesti do nastanka nepredviđenih obveza za EU i da iznos koji se drži u financijskoj imovini neće nužno biti dovoljan za pokrivanje financijskih obveza. |
| --- | --- |

43.

U članku 203. navode se najveći iznosi koje financijska odgovornost EU-a ne smije prekoračiti za tri vrste financijskih operacija. Ističemo da proračunska jamstva i financijska pomoć također mogu dovesti do nastanka nepredviđenih obveza za EU i da iznos koji se drži u financijskoj imovini neće nužno biti dovoljan za pokrivanje financijskih obveza.

| 44. | Financijski rizici koji proizlaze iz proračunskog jamstva ili financijske pomoći obuhvaćeni su rezervacijom koja čini postotak (stopu rezervacija) iznosa odobrene financijske obveze. Rezervacije za financijske instrumente služe kao odgovor na buduća plaćanja povezana s proračunskom obvezom za predmetni financijski instrument. Predlaže se da se te rezervacije drže u zajedničkom fondu za rezervacije kojim izravno upravlja Komisija (članak 205.). Prijedlogom Financijske uredbe također se dopušta prijenos viška rezervacija između proračunskih jamstava ili operacija financijske pomoći (članak 206. stavak 3. točka (a)). |
| --- | --- |

44.

Financijski rizici koji proizlaze iz proračunskog jamstva ili financijske pomoći obuhvaćeni su rezervacijom koja čini postotak (stopu rezervacija) iznosa odobrene financijske obveze. Rezervacije za financijske instrumente služe kao odgovor na buduća plaćanja povezana s proračunskom obvezom za predmetni financijski instrument. Predlaže se da se te rezervacije drže u zajedničkom fondu za rezervacije kojim izravno upravlja Komisija (članak 205.). Prijedlogom Financijske uredbe također se dopušta prijenos viška rezervacija između proračunskih jamstava ili operacija financijske pomoći (članak 206. stavak 3. točka (a)).

Naša analiza

| 45. | Pozdravljamo prijedlog Komisije da se u Financijsku uredbu uključe proračunska jamstva i financijska pomoć, kao i da se unutar iste glave obrađuju različite vrste financijskih operacija EU-a. |
| --- | --- |

45.

Pozdravljamo prijedlog Komisije da se u Financijsku uredbu uključe proračunska jamstva i financijska pomoć, kao i da se unutar iste glave obrađuju različite vrste financijskih operacija EU-a.

| 46. | U prijedlogu o uspostavi zajedničkog fonda za rezervacije ne objašnjava se djelovanje tog fonda, izračun stvarne stope rezervacija i odnos između stope rezervacija utvrđene u temeljnom aktu i stvarne stope rezervacija. |
| --- | --- |

46.

U prijedlogu o uspostavi zajedničkog fonda za rezervacije ne objašnjava se djelovanje tog fonda, izračun stvarne stope rezervacija i odnos između stope rezervacija utvrđene u temeljnom aktu i stvarne stope rezervacija.

| 47. | Smatramo da provizije koje ovise o uspješnosti (članak 202. stavak 1. točka (g)) predstavljaju pozitivan pomak, ali ističemo da se sporazumi i mjere uspješnosti moraju dobro osmišljavati i pažljivo provoditi. Međutim, Komisija ne bi trebala omogućiti izračun administrativnih provizija kao postotak ukupnog rezerviranog doprinosa EU-a (uključujući neiskorištene proračunske obveze). |
| --- | --- |

47.

Smatramo da provizije koje ovise o uspješnosti (članak 202. stavak 1. točka (g)) predstavljaju pozitivan pomak, ali ističemo da se sporazumi i mjere uspješnosti moraju dobro osmišljavati i pažljivo provoditi. Međutim, Komisija ne bi trebala omogućiti izračun administrativnih provizija kao postotak ukupnog rezerviranog doprinosa EU-a (uključujući neiskorištene proračunske obveze).

| 48. | Podržavamo zahtjev za provedbu ex ante evaluacija za financijske operacije EU-a te smatramo da je potrebno odredbama omogućiti da se privremenim evaluacijama vodi računa o promjenjivim uvjetima na tržištu (29). |
| --- | --- |

48.

Podržavamo zahtjev za provedbu ex ante evaluacija za financijske operacije EU-a te smatramo da je potrebno odredbama omogućiti da se privremenim evaluacijama vodi računa o promjenjivim uvjetima na tržištu (29).

| 49. | Trenutačno se informacije o financijskim operacijama EU-a mogu pronaći u različitim izvješćima (30). Pozdravljamo prijedlog Komisije da se sve obvezno izvješćivanje (osim obveznog objavljivanja informacija u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji i popratnim informacijama) spoji u jedinstveni dokument priložen uz nacrt proračuna (31). Pretpostavljamo da će se u njemu pružiti barem jednaka razina informacija kao i u postojećim izvješćima te da će se prikazivati stanje na dan 30. lipnja godine u kojoj se objavljuje. |
| --- | --- |

49.

Trenutačno se informacije o financijskim operacijama EU-a mogu pronaći u različitim izvješćima (30). Pozdravljamo prijedlog Komisije da se sve obvezno izvješćivanje (osim obveznog objavljivanja informacija u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji i popratnim informacijama) spoji u jedinstveni dokument priložen uz nacrt proračuna (31). Pretpostavljamo da će se u njemu pružiti barem jednaka razina informacija kao i u postojećim izvješćima te da će se prikazivati stanje na dan 30. lipnja godine u kojoj se objavljuje.

Zaključak

| 50. | Preporučujemo da se:






  — | u okviru prijedloga Financijske uredbe uspostavi osnova za djelovanje zajedničkog fonda za rezervacije i izračun stvarne stope rezervacija, |
| --- | --- | --- |

50.

Preporučujemo da se:

—

u okviru prijedloga Financijske uredbe uspostavi osnova za djelovanje zajedničkog fonda za rezervacije i izračun stvarne stope rezervacija,

| — | prihvati prijedlog o plaćanju provizija koje ovise o uspješnosti, uzimajući u obzir primjedbe koje smo iznijeli u prethodnom dijelu teksta, |
| --- | --- |

—

prihvati prijedlog o plaćanju provizija koje ovise o uspješnosti, uzimajući u obzir primjedbe koje smo iznijeli u prethodnom dijelu teksta,

| — | prihvati uvođenje ex ante evaluacija u vezi s financijskim operacijama, |
| --- | --- |

—

prihvati uvođenje ex ante evaluacija u vezi s financijskim operacijama,

| — | preciznije definira obuhvaćeno razdoblje i informacije koje bi bile sastavni dio godišnjeg izvještajnog dokumenta (članak 207.). |
| --- | --- |

—

preciznije definira obuhvaćeno razdoblje i informacije koje bi bile sastavni dio godišnjeg izvještajnog dokumenta (članak 207.).

Fleksibilnost proračuna

Prijedlog Komisije

| 51. | Komisija je predložila mjere kojima bi se poboljšala „fleksibilnost” proračuna. One se mogu sažeti na sljedeći način:






  — | stvaranje „pričuve za fleksibilnost” (32) za određene instrumente vanjskog djelovanja (članak 12. stavak 2. točka (e)), |
| --- | --- | --- |

51.

Komisija je predložila mjere kojima bi se poboljšala „fleksibilnost” proračuna. One se mogu sažeti na sljedeći način:

—

stvaranje „pričuve za fleksibilnost” (32) za određene instrumente vanjskog djelovanja (članak 12. stavak 2. točka (e)),

| — | povećanje „negativne pričuve” (33) (članak 48.), |
| --- | --- |

—

povećanje „negativne pričuve” (33) (članak 48.),

| — | ublažavanje pravila o „posebnim instrumentima” (članak 28. stavak 1. točka (e) i članak 30. stavak 5.), |
| --- | --- |

—

ublažavanje pravila o „posebnim instrumentima” (članak 28. stavak 1. točka (e) i članak 30. stavak 5.),

| — | dopuštanje državama članicama da prenesu sredstva koja su im dodijeljena u okviru podijeljenog upravljanja na instrumente kojima se upravlja na razini Unije (članak 125.; članak 265. stavak 6. – članak 30.a Uredbe (EU) br. 1303/2013), |
| --- | --- |

—

dopuštanje državama članicama da prenesu sredstva koja su im dodijeljena u okviru podijeljenog upravljanja na instrumente kojima se upravlja na razini Unije (članak 125.; članak 265. stavak 6. – članak 30.a Uredbe (EU) br. 1303/2013),

| — | izmjena pravila o prijenosima (članak 12.) i namjenskim prihodima (vidjeti odlomke 69.–76.) kako bi se povećala raspoloživa sredstva i ovlasti Komisije da odlučuje o tome gdje i kada će se ona trošiti, |
| --- | --- |

—

izmjena pravila o prijenosima (članak 12.) i namjenskim prihodima (vidjeti odlomke 69.–76.) kako bi se povećala raspoloživa sredstva i ovlasti Komisije da odlučuje o tome gdje i kada će se ona trošiti,

| — | povećanje ovlasti Komisije u pogledu donošenja odluka, općenito, u vezi s izvršenjem proračunskih prijenosa i prebacivanjem sredstava iz godine u godinu (članci 28.–30.). |
| --- | --- |

—

povećanje ovlasti Komisije u pogledu donošenja odluka, općenito, u vezi s izvršenjem proračunskih prijenosa i prebacivanjem sredstava iz godine u godinu (članci 28.–30.).

Naša analiza

Pričuva za fleksibilnost

| 52. | Prijedlogom se povećava složenost proračunskog sustava stvaranjem još jedne pričuve i uvođenjem još jednog odstupanja od članka 12. stavka 2. u kojem je riječ o prijenosima (vidjeti također odlomke 57.–60.). |
| --- | --- |

52.

Prijedlogom se povećava složenost proračunskog sustava stvaranjem još jedne pričuve i uvođenjem još jednog odstupanja od članka 12. stavka 2. u kojem je riječ o prijenosima (vidjeti također odlomke 57.–60.).

Negativna pričuva

| 53. | „Negativna pričuva” upotrijebljena je samo 2011. godine. Prijedlog ne nudi uvjerljivo obrazloženje za traženje udvostručenja kapaciteta „negativne pričuve” na 400 milijuna eura. |
| --- | --- |

53.

„Negativna pričuva” upotrijebljena je samo 2011. godine. Prijedlog ne nudi uvjerljivo obrazloženje za traženje udvostručenja kapaciteta „negativne pričuve” na 400 milijuna eura.

Prijenosi iz podijeljenog upravljanja na razinu Unije

| 54. | Bez te nove odredbe predmetna sredstva vratila bi se u proračun EU-a ako ih se ne iskoristi do utvrđenog roka. Prijenosi iz instrumenata pod podijeljenim izvršenjem u instrumente pod izravnim ili neizravnim izvršenjem zapravo bi mogli predstavljati prijenose odobrenih sredstava ne samo među državama članicama (34), nego i među proračunskim glavama te bi mogli promijeniti raspodjelu sredstava među naslovima VFO-a. |
| --- | --- |

54.

Bez te nove odredbe predmetna sredstva vratila bi se u proračun EU-a ako ih se ne iskoristi do utvrđenog roka. Prijenosi iz instrumenata pod podijeljenim izvršenjem u instrumente pod izravnim ili neizravnim izvršenjem zapravo bi mogli predstavljati prijenose odobrenih sredstava ne samo među državama članicama (34), nego i među proračunskim glavama te bi mogli promijeniti raspodjelu sredstava među naslovima VFO-a.

| 55. | Čini se da nije uvedena nikakva odredba o uključenosti proračunskog tijela. S obzirom na to da bi se takva odredba mogla smatrati mehanizmom za prijenos, trebala bi zadržati iste postupke, obveze transparentnosti i mogućnost javnog nadzora. |
| --- | --- |

55.

Čini se da nije uvedena nikakva odredba o uključenosti proračunskog tijela. S obzirom na to da bi se takva odredba mogla smatrati mehanizmom za prijenos, trebala bi zadržati iste postupke, obveze transparentnosti i mogućnost javnog nadzora.

| 56. | Komisija u istom članku predlaže jačanje kapaciteta EFSU-a za preuzimanje rizika. Nije jasno kako bi se to postiglo. |
| --- | --- |

56.

Komisija u istom članku predlaže jačanje kapaciteta EFSU-a za preuzimanje rizika. Nije jasno kako bi se to postiglo.

Prijenosi, odstupanja od načela jedne godine i specifikacije

| 57. | Važeće opće pravilo je da se odobrena sredstva koja se ne iskoriste do kraja financijske godine storniraju. Međutim, postoji nekoliko iznimaka od ovog pravila. Iznesene su podrobnije odredbe za nediferencirana odobrena sredstva za projekte u vezi s nekretninama i odobrena sredstva za plaćanja za postojeće obveze ili prenesena odobrena sredstva za preuzimanje obveza u slučajevima u kojima relevantne linije u proračunu za sljedeću godinu ne pokrivaju zahtjeve. |
| --- | --- |

57.

Važeće opće pravilo je da se odobrena sredstva koja se ne iskoriste do kraja financijske godine storniraju. Međutim, postoji nekoliko iznimaka od ovog pravila. Iznesene su podrobnije odredbe za nediferencirana odobrena sredstva za projekte u vezi s nekretninama i odobrena sredstva za plaćanja za postojeće obveze ili prenesena odobrena sredstva za preuzimanje obveza u slučajevima u kojima relevantne linije u proračunu za sljedeću godinu ne pokrivaju zahtjeve.

| 58. | U prijedlogu Financijske uredbe iz članka 12. stavka 3. uklonjeno je pravilo kojim se zahtijeva uporaba odobrenih sredstava za plaćanja iz tekuće godine prije onih koja su prenesena. To znači da je na dužnosniku za ovjeravanje da odluči koja će se odobrena sredstva za plaćanja upotrebljavati prva. Na temelju informacija dobivenih od Komisije, da se ta odredba primjenjivala 2014. i 2015. godine, predmetni iznosi bili bi zanemarivi te stoga ne vidimo potrebu za predloženim izmjenama. |
| --- | --- |

58.

U prijedlogu Financijske uredbe iz članka 12. stavka 3. uklonjeno je pravilo kojim se zahtijeva uporaba odobrenih sredstava za plaćanja iz tekuće godine prije onih koja su prenesena. To znači da je na dužnosniku za ovjeravanje da odluči koja će se odobrena sredstva za plaćanja upotrebljavati prva. Na temelju informacija dobivenih od Komisije, da se ta odredba primjenjivala 2014. i 2015. godine, predmetni iznosi bili bi zanemarivi te stoga ne vidimo potrebu za predloženim izmjenama.

| 59. | Glavna promjena koja proizlazi iz članka 12. stavka 2. odnosi se na nediferencirana odobrena sredstva, koja uglavnom služe za administrativne rashode. U skladu s važećom Financijskom uredbom institucija može odlukom prenijeti isključivo nediferencirana odobrena sredstva za projekte u vezi s nekretninama, i to u određenim uvjetima. Prijedlogom će se institucijama omogućiti da odlukom prenose sve vrste nediferenciranih odobrenih sredstava. Ako ta nova odredba bude imala široku primjenu, znatno bi se narušilo načelo jedne godine za administrativne rashode. Iz prijedloga nije jasno koje bi bile konkretne koristi te promjene, kao ni na koji dio rashoda bi to najvjerojatnije imalo utjecaj. Nadalje, obrada diferenciranih i nediferenciranih odobrenih sredstava te posebnog slučaja projekata u vezi s nekretninama u istom članku čini tekst složenijim. |
| --- | --- |

59.

Glavna promjena koja proizlazi iz članka 12. stavka 2. odnosi se na nediferencirana odobrena sredstva, koja uglavnom služe za administrativne rashode. U skladu s važećom Financijskom uredbom institucija može odlukom prenijeti isključivo nediferencirana odobrena sredstva za projekte u vezi s nekretninama, i to u određenim uvjetima. Prijedlogom će se institucijama omogućiti da odlukom prenose sve vrste nediferenciranih odobrenih sredstava. Ako ta nova odredba bude imala široku primjenu, znatno bi se narušilo načelo jedne godine za administrativne rashode. Iz prijedloga nije jasno koje bi bile konkretne koristi te promjene, kao ni na koji dio rashoda bi to najvjerojatnije imalo utjecaj. Nadalje, obrada diferenciranih i nediferenciranih odobrenih sredstava te posebnog slučaja projekata u vezi s nekretninama u istom članku čini tekst složenijim.

| 60. | Pravilima o prijenosu iz članka 12. uspostavlja se složen i dugotrajan postupak koji može dovesti do kašnjenja u proračunskom postupku. Mišljenja smo da se prijedlogom Financijske uredbe taj postupak trebao pojednostavniti, i to, primjerice, analiziranjem mogućnosti uvođenja općeg (ali nekumulativnog) prava prijenosa odobrenih sredstava za proračunske linije koje nisu povezane s osobljem (primjerice do 5 % predmetne proračunske linije). To može biti povezano sa smanjenjem proračuna za administraciju kako bi se uzela u obzir dodatna odobrena fleksibilnost. |
| --- | --- |

60.

Pravilima o prijenosu iz članka 12. uspostavlja se složen i dugotrajan postupak koji može dovesti do kašnjenja u proračunskom postupku. Mišljenja smo da se prijedlogom Financijske uredbe taj postupak trebao pojednostavniti, i to, primjerice, analiziranjem mogućnosti uvođenja općeg (ali nekumulativnog) prava prijenosa odobrenih sredstava za proračunske linije koje nisu povezane s osobljem (primjerice do 5 % predmetne proračunske linije). To može biti povezano sa smanjenjem proračuna za administraciju kako bi se uzela u obzir dodatna odobrena fleksibilnost.

Proračunski prijenosi

| 61. | Predloženom promjenom iz članka 27. ovlasti drugih institucija u pogledu donošenja odluka u vezi s proračunom izjednačile bi se s ovlastima Komisije u vezi s prijenosima među proračunskim glavama ili poglavljima. Izmjenom članka 28. Komisiji bi se omogućilo prebacivanje sredstava među proračunskim linijama bez slanja zahtjeva proračunskom tijelu pod uvjetom da se linije odnose na isti program i da su obuhvaćene istim temeljnim aktom (tj. da je u upravljanje programom uključeno više glavnih uprava). Smatramo da su predložene promjene opravdane. |
| --- | --- |

61.

Predloženom promjenom iz članka 27. ovlasti drugih institucija u pogledu donošenja odluka u vezi s proračunom izjednačile bi se s ovlastima Komisije u vezi s prijenosima među proračunskim glavama ili poglavljima. Izmjenom članka 28. Komisiji bi se omogućilo prebacivanje sredstava među proračunskim linijama bez slanja zahtjeva proračunskom tijelu pod uvjetom da se linije odnose na isti program i da su obuhvaćene istim temeljnim aktom (tj. da je u upravljanje programom uključeno više glavnih uprava). Smatramo da su predložene promjene opravdane.

Zaključak

| 62. | Komisija nije kvantificirala vjerojatne proračunske posljedice svojeg prijedloga. Osim toga, iako se njime nastoji povećati fleksibilnost, također se uvode rizici za načelo jedne godine, specifikacije i transparentnosti proračuna EU-a. U prijedlogu se tim rizicima ne posvećuje dovoljna pozornost. Postojećim izvješćima o proračunskom upravljanju ne daje se odgovarajući prikaz stanja i tokova rezerviranih sredstava, prijenosa i namjenskih prihoda, te ih je stoga potrebno poboljšati. |
| --- | --- |

62.

Komisija nije kvantificirala vjerojatne proračunske posljedice svojeg prijedloga. Osim toga, iako se njime nastoji povećati fleksibilnost, također se uvode rizici za načelo jedne godine, specifikacije i transparentnosti proračuna EU-a. U prijedlogu se tim rizicima ne posvećuje dovoljna pozornost. Postojećim izvješćima o proračunskom upravljanju ne daje se odgovarajući prikaz stanja i tokova rezerviranih sredstava, prijenosa i namjenskih prihoda, te ih je stoga potrebno poboljšati.

| 63. | Preporučujemo sljedeće:






  — | odbacivanje predložene promjene u pogledu „pričuve za fleksibilnost”, „negativne pričuve” i prijenosa jer dovodi do dodatne složenosti. Smatramo da se proračunska fleksibilnost ne bi trebala postizati stavljanjem više sredstava u pričuvu i da bi novi pristup postupku prijenosa trebao biti jednostavniji i fleksibilniji te da bi se njime trebala promicati učinkovitost, |
| --- | --- | --- |

63.

Preporučujemo sljedeće:

—

odbacivanje predložene promjene u pogledu „pričuve za fleksibilnost”, „negativne pričuve” i prijenosa jer dovodi do dodatne složenosti. Smatramo da se proračunska fleksibilnost ne bi trebala postizati stavljanjem više sredstava u pričuvu i da bi novi pristup postupku prijenosa trebao biti jednostavniji i fleksibilniji te da bi se njime trebala promicati učinkovitost,

| — | odbacivanje promjena opisanih u odlomcima 54.–56. u prethodnom dijelu teksta, |
| --- | --- |

—

odbacivanje promjena opisanih u odlomcima 54.–56. u prethodnom dijelu teksta,

| — | prihvaćanje prijedloga Komisije u vezi s proračunskim prijenosima. |
| --- | --- |

—

prihvaćanje prijedloga Komisije u vezi s proračunskim prijenosima.

Uzajamni fondovi

Prijedlog Komisije

| 64. | Prijedlogom bi se omogućilo uzajamnim fondovima da djeluju unutar EU-a uz financiranje iz instrumenata unutarnjih politika. To proširenje uporabe uzajamnih fondova postiglo bi se prebacivanjem članka koji se odnosi na uzajamne fondove (članak 227.) iz glave posvećene isključivo vanjskom djelovanju u glavu XII. „Ostali instrumenti za izvršenje proračuna” koja ima opću primjenu. |
| --- | --- |

64.

Prijedlogom bi se omogućilo uzajamnim fondovima da djeluju unutar EU-a uz financiranje iz instrumenata unutarnjih politika. To proširenje uporabe uzajamnih fondova postiglo bi se prebacivanjem članka koji se odnosi na uzajamne fondove (članak 227.) iz glave posvećene isključivo vanjskom djelovanju u glavu XII. „Ostali instrumenti za izvršenje proračuna” koja ima opću primjenu.

Naša analiza

| 65. | U mišljenju br. 6/2010 upozorili smo na pitanja administracije, troška, revizije i odgovornosti u vezi s uspostavom uzajamnih fondova za vanjska djelovanja. Ta pitanja još stoje. Trenutačno postoje samo tri uzajamna fonda koja djeluju tek ograničeno vrijeme. Slijedom toga, mišljenja smo da je preuranjeno nazivati njihovu uporabu uspješnom. |
| --- | --- |

65.

U mišljenju br. 6/2010 upozorili smo na pitanja administracije, troška, revizije i odgovornosti u vezi s uspostavom uzajamnih fondova za vanjska djelovanja. Ta pitanja još stoje. Trenutačno postoje samo tri uzajamna fonda koja djeluju tek ograničeno vrijeme. Slijedom toga, mišljenja smo da je preuranjeno nazivati njihovu uporabu uspješnom.

| 66. | Budući da djeluju izvan proračuna, potrebno je obratiti posebnu pozornost na to da se u pogledu njihovih aktivnosti i uspješnosti zajamči prikladna razina izvješćivanja javnosti, nadzora i revizije. Pozdravljamo obveze izvješćivanja iz članka 244. i novu obvezu iz članka 39. stavka 6. u vezi s informacijama o aktivnostima i uspješnosti uzajamnih fondova koje je potrebno dostaviti tijekom postupka usvajanja proračuna. Međutim, raširena uporaba uzajamnih fondova narušila bi koncept jedinstva proračuna EU-a. |
| --- | --- |

66.

Budući da djeluju izvan proračuna, potrebno je obratiti posebnu pozornost na to da se u pogledu njihovih aktivnosti i uspješnosti zajamči prikladna razina izvješćivanja javnosti, nadzora i revizije. Pozdravljamo obveze izvješćivanja iz članka 244. i novu obvezu iz članka 39. stavka 6. u vezi s informacijama o aktivnostima i uspješnosti uzajamnih fondova koje je potrebno dostaviti tijekom postupka usvajanja proračuna. Međutim, raširena uporaba uzajamnih fondova narušila bi koncept jedinstva proračuna EU-a.

| 67. | U članku 227. također se navodi da se uzajamni fondovi mogu uspostaviti i za tematska djelovanja. Nije jasno što su točno tematska djelovanja u kontekstu unutarnjih politika. |
| --- | --- |

67.

U članku 227. također se navodi da se uzajamni fondovi mogu uspostaviti i za tematska djelovanja. Nije jasno što su točno tematska djelovanja u kontekstu unutarnjih politika.

Zaključak

| 68. | Ne podržavamo prijedlog da se proširi uporaba uzajamnih fondova. |
| --- | --- |

68.

Ne podržavamo prijedlog da se proširi uporaba uzajamnih fondova.

Namjenski prihodi

Prijedlog Komisije

| 69. | U skladu s načelom univerzalnosti proračunski prihodi ne smiju biti namijenjeni pojedinačnim stavkama rashoda niti se prihodi i rashodi smiju međusobno prebijati. Slijedom toga, među prihodima se ne pravi nikakva razlika te se oni upotrebljavaju za financiranje svih rashoda. |
| --- | --- |

69.

U skladu s načelom univerzalnosti proračunski prihodi ne smiju biti namijenjeni pojedinačnim stavkama rashoda niti se prihodi i rashodi smiju međusobno prebijati. Slijedom toga, među prihodima se ne pravi nikakva razlika te se oni upotrebljavaju za financiranje svih rashoda.

| 70. | Važećom Financijskom uredbom u iznimnim se slučajevima dopušta da određene vrste prihoda budu namjenske. Na temelju njih nastaju nova odobrena sredstva za plaćanja u istoj proračunskoj liniji (35) te se u pravilu mogu prenositi samo za jednu godinu (36). U važećoj Financijskoj uredbi pravi se razlika između „vanjskih namjenskih prihoda” (prikupljenih od država članica, trećih zemalja i sl.) i „unutarnjih namjenskih prihoda” koji se prikupljaju, primjerice, iz primitaka od prodaje vozila, opreme, isplata ugovorenih svota osiguranja i vraćanja sredstava u okviru financijskih instrumenata. |
| --- | --- |

70.

Važećom Financijskom uredbom u iznimnim se slučajevima dopušta da određene vrste prihoda budu namjenske. Na temelju njih nastaju nova odobrena sredstva za plaćanja u istoj proračunskoj liniji (35) te se u pravilu mogu prenositi samo za jednu godinu (36). U važećoj Financijskoj uredbi pravi se razlika između „vanjskih namjenskih prihoda” (prikupljenih od država članica, trećih zemalja i sl.) i „unutarnjih namjenskih prihoda” koji se prikupljaju, primjerice, iz primitaka od prodaje vozila, opreme, isplata ugovorenih svota osiguranja i vraćanja sredstava u okviru financijskih instrumenata.

| 71. | Prijedlogom Financijske uredbe Komisija želi proširiti uporabu tih vraćenih sredstava i omogućiti da se upotrebljavaju za stvaranje odobrenih sredstava za plaćanja u različitim proračunskim linijama (članak 30.). |
| --- | --- |

71.

Prijedlogom Financijske uredbe Komisija želi proširiti uporabu tih vraćenih sredstava i omogućiti da se upotrebljavaju za stvaranje odobrenih sredstava za plaćanja u različitim proračunskim linijama (članak 30.).

| 72. | Primitci od prodaje nekretnina također su uključeni u unutarnje namjenske prihode (članak 20.) te se takvi prihodi automatski prenose dok ne budu u potpunosti iskorišteni (članak 12. stavak 3.). |
| --- | --- |

72.

Primitci od prodaje nekretnina također su uključeni u unutarnje namjenske prihode (članak 20.) te se takvi prihodi automatski prenose dok ne budu u potpunosti iskorišteni (članak 12. stavak 3.).

| 73. | Prihodi i vraćanja sredstava koji proizlaze iz financijskih operacija također su uključeni u unutarnje namjenske prihode te Komisija predlaže da se takvi prihodi upotrebljavaju za isti financijski instrument ili proračunsko jamstvo tijekom cijelog razdoblja njegova izvršenja, a na kraju tog razdoblja sva preostala sredstva koja potječu iz proračuna EU-a trebala bi se vratiti u proračun (članak 202.). |
| --- | --- |

73.

Prihodi i vraćanja sredstava koji proizlaze iz financijskih operacija također su uključeni u unutarnje namjenske prihode te Komisija predlaže da se takvi prihodi upotrebljavaju za isti financijski instrument ili proračunsko jamstvo tijekom cijelog razdoblja njegova izvršenja, a na kraju tog razdoblja sva preostala sredstva koja potječu iz proračuna EU-a trebala bi se vratiti u proračun (članak 202.).

Naša analiza

| 74. | Namjenski prihodi iznimka su od načela univerzalnosti. Kao što smo zaključili 2010. godine (37), vanjski namjenski prihodi imaju važnu ulogu, ali nisu nužni za zadržavanje kategorije unutarnjih namjenskih prihoda. Unutarnji ostvareni primitci mogu se obuhvatiti i redovnim proračunskim procesom. Trenutačnim prijedlogom omogućuju se osjetne iznimke od načela univerzalnosti, i to dopuštanjem uporabe unutarnjih namjenskih prihoda za svrhe za koje nisu prvotno namijenjeni. |
| --- | --- |

74.

Namjenski prihodi iznimka su od načela univerzalnosti. Kao što smo zaključili 2010. godine (37), vanjski namjenski prihodi imaju važnu ulogu, ali nisu nužni za zadržavanje kategorije unutarnjih namjenskih prihoda. Unutarnji ostvareni primitci mogu se obuhvatiti i redovnim proračunskim procesom. Trenutačnim prijedlogom omogućuju se osjetne iznimke od načela univerzalnosti, i to dopuštanjem uporabe unutarnjih namjenskih prihoda za svrhe za koje nisu prvotno namijenjeni.

| 75. | Ukidanjem unutarnjih namjenskih prihoda postiglo bi se znatno pojednostavnjenje te bi se sa svim takvim vraćenim sredstvima moglo postupati kao s općim prihodima. U tom bi slučaju o uporabi takvih sredstava odlučivalo proračunsko tijelo u skladu s trenutačnim prioritetima. |
| --- | --- |

75.

Ukidanjem unutarnjih namjenskih prihoda postiglo bi se znatno pojednostavnjenje te bi se sa svim takvim vraćenim sredstvima moglo postupati kao s općim prihodima. U tom bi slučaju o uporabi takvih sredstava odlučivalo proračunsko tijelo u skladu s trenutačnim prioritetima.

Zaključak

| 76. | Preporučujemo da se uporaba unutarnjih namjenskih prihoda ne proširi te da se svi unutarnje ostvareni prihodi evidentiraju kao opći prihodi. |
| --- | --- |

76.

Preporučujemo da se uporaba unutarnjih namjenskih prihoda ne proširi te da se svi unutarnje ostvareni prihodi evidentiraju kao opći prihodi.

Plaćanja koja se temelje na ispunjenim uvjetima ili postignutim rezultatima

Prijedlog Komisije

| 77. | Komisija u članku 121. stavku 1. točki (e) predlaže uvođenje novog oblika financiranja na temelju postignutih rezultata ili ispunjenih uvjeta bez zahtijevanja troškovnika, i to za programe u okviru izravnog, neizravnog i podijeljenog izvršenja, povrh toga što su već na raspolaganju nadoknada troškova i pojednostavnjene mogućnosti financiranja. |
| --- | --- |

77.

Komisija u članku 121. stavku 1. točki (e) predlaže uvođenje novog oblika financiranja na temelju postignutih rezultata ili ispunjenih uvjeta bez zahtijevanja troškovnika, i to za programe u okviru izravnog, neizravnog i podijeljenog izvršenja, povrh toga što su već na raspolaganju nadoknada troškova i pojednostavnjene mogućnosti financiranja.

| 78. | Postizanje konkretnih ostvarenja bit će standardni uvjet na temelju kojeg će se izvršavati plaćanja pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava dodijeljenih u okviru izravnog (članak 175. stavak 4. točka (f)) i neizravnog izvršenja (članak 150. stavak 3.), osim u slučajevima koji nisu prikladni za takav pristup i za koje će biti potrebno obrazloženje. Kontrole i provjere korisnika u vezi s pojednostavnjenim oblicima bespovratnih sredstava moraju biti usmjerene na ostvarenja (članak 177.), a ex post provjerama više se ne mogu dovoditi u pitanje plaćanja u slučajevima u kojima je dužnosnik za ovjeravanje ex ante provjerio usklađenost i svojom odlukom dopustio uporabu uobičajenih praksi troškovnog računovodstva (članak 179.). |
| --- | --- |

78.

Postizanje konkretnih ostvarenja bit će standardni uvjet na temelju kojeg će se izvršavati plaćanja pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava dodijeljenih u okviru izravnog (članak 175. stavak 4. točka (f)) i neizravnog izvršenja (članak 150. stavak 3.), osim u slučajevima koji nisu prikladni za takav pristup i za koje će biti potrebno obrazloženje. Kontrole i provjere korisnika u vezi s pojednostavnjenim oblicima bespovratnih sredstava moraju biti usmjerene na ostvarenja (članak 177.), a ex post provjerama više se ne mogu dovoditi u pitanje plaćanja u slučajevima u kojima je dužnosnik za ovjeravanje ex ante provjerio usklađenost i svojom odlukom dopustio uporabu uobičajenih praksi troškovnog računovodstva (članak 179.).

| 79. | Komisija u članku 176. navodi da su jedinstveni jednokratni iznosi nova mogućnost financiranja pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava u okviru izravnog i neizravnog izvršenja na temelju procijenjenog proračuna koji obuhvaća sve prihvatljive troškove čija je usklađenost s načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti provjerena ex ante. |
| --- | --- |

79.

Komisija u članku 176. navodi da su jedinstveni jednokratni iznosi nova mogućnost financiranja pojednostavnjenih oblika bespovratnih sredstava u okviru izravnog i neizravnog izvršenja na temelju procijenjenog proračuna koji obuhvaća sve prihvatljive troškove čija je usklađenost s načelima ekonomičnosti, učinkovitosti i djelotvornosti provjerena ex ante.

| 80. | Novouvedenim člankom 219. stavkom 1. točkom (e) i za doprinose europskim političkim strankama dopušta se mogućnost oblika financiranja koji nisu povezani s relevantnim operacijama, ovisno o ex ante ispunjenju određenih uvjeta ili o postizanju rezultata. |
| --- | --- |

80.

Novouvedenim člankom 219. stavkom 1. točkom (e) i za doprinose europskim političkim strankama dopušta se mogućnost oblika financiranja koji nisu povezani s relevantnim operacijama, ovisno o ex ante ispunjenju određenih uvjeta ili o postizanju rezultata.

Naša analiza

| 81. | Rezultati naših revizija (38) pokazali su da u rashodima za nadoknadu sredstava, u slučajevima u kojima EU nadoknađuje prihvatljive troškove za prihvatljive aktivnosti, postoje znatno veće stope pogrešaka nego u rashodima na temelju prava, kada se plaćanje temelji na ispunjenju određenih uvjeta. |
| --- | --- |

81.

Rezultati naših revizija (38) pokazali su da u rashodima za nadoknadu sredstava, u slučajevima u kojima EU nadoknađuje prihvatljive troškove za prihvatljive aktivnosti, postoje znatno veće stope pogrešaka nego u rashodima na temelju prava, kada se plaćanje temelji na ispunjenju određenih uvjeta.

| 82. | Standardna opcija financiranja projekata uporabom bespovratnih sredstava, i to na temelju ispunjenja unaprijed utvrđenih uvjeta ili postizanja unaprijed utvrđenih rezultata, dakle, neovisno o troškovima koje snose korisnici, pozitivan je pomak. |
| --- | --- |

82.

Standardna opcija financiranja projekata uporabom bespovratnih sredstava, i to na temelju ispunjenja unaprijed utvrđenih uvjeta ili postizanja unaprijed utvrđenih rezultata, dakle, neovisno o troškovima koje snose korisnici, pozitivan je pomak.

| 83. | Podržavamo taj potez u skladu s odlomkom 78. u prethodnom dijelu teksta i smatramo da bi članak 121. trebalo izmijeniti kako bi se odrazila prednost koja se daje doprinosima temeljenima na rezultatima. |
| --- | --- |

83.

Podržavamo taj potez u skladu s odlomkom 78. u prethodnom dijelu teksta i smatramo da bi članak 121. trebalo izmijeniti kako bi se odrazila prednost koja se daje doprinosima temeljenima na rezultatima.

Zaključak

| 84. | Na temelju opažanja u prethodnom dijelu teksta preporučujemo da se plaćanjima temeljenima na ispunjenju uvjeta i postizanju rezultata počne davati prednost na razini čitavog proračuna EU-a. |
| --- | --- |

84.

Na temelju opažanja u prethodnom dijelu teksta preporučujemo da se plaćanjima temeljenima na ispunjenju uvjeta i postizanju rezultata počne davati prednost na razini čitavog proračuna EU-a.

Okvir uspješnosti

Prijedlog Komisije

| 85. | Komisija među ostalim predlaže sljedeće izmjene članaka o dobrom financijskom upravljanju:






  — | uvođenje pojma uspješnosti (članak 31.), |
| --- | --- | --- |

85.

Komisija među ostalim predlaže sljedeće izmjene članaka o dobrom financijskom upravljanju:

—

uvođenje pojma uspješnosti (članak 31.),

| — | odredbu da će odobrena sredstva biti usmjerena na uspješnost te da bi stoga ciljevi trebali biti utvrđeni ex ante, da bi se napredak u ostvarenju ciljeva trebao pratiti na temelju pokazatelja uspješnosti te da bi se o postignućima trebalo izvješćivati u obliku izvještaja o programima i godišnjeg izvješća o upravljanju i uspješnosti koje uključuje evaluaciju financija Unije na temelju postignutih rezultata, kako je navedeno u članku 318. UFEU-a (članak 31. stavak 2.), |
| --- | --- |

—

odredbu da će odobrena sredstva biti usmjerena na uspješnost te da bi stoga ciljevi trebali biti utvrđeni ex ante, da bi se napredak u ostvarenju ciljeva trebao pratiti na temelju pokazatelja uspješnosti te da bi se o postignućima trebalo izvješćivati u obliku izvještaja o programima i godišnjeg izvješća o upravljanju i uspješnosti koje uključuje evaluaciju financija Unije na temelju postignutih rezultata, kako je navedeno u članku 318. UFEU-a (članak 31. stavak 2.),

| — | odredbu da je za programe i aktivnosti povezane sa znatnim izdatcima potrebna njihova evaluacija (članak 32. stavak 1.), |
| --- | --- |

—

odredbu da je za programe i aktivnosti povezane sa znatnim izdatcima potrebna njihova evaluacija (članak 32. stavak 1.),

| — | utvrđivanje niza kriterija koji moraju biti obuhvaćeni ex ante evaluacijama (članak 32. stavak 2.). |
| --- | --- |

—

utvrđivanje niza kriterija koji moraju biti obuhvaćeni ex ante evaluacijama (članak 32. stavak 2.).

Naša analiza

| 86. | Prijedlogom se uvodi pojam uspješnosti, no ne i njegova definicija, te se ostavlja prostor za različita tumačenja toga je li riječ o istom pojmu kao i dobro financijsko upravljanje. |
| --- | --- |

86.

Prijedlogom se uvodi pojam uspješnosti, no ne i njegova definicija, te se ostavlja prostor za različita tumačenja toga je li riječ o istom pojmu kao i dobro financijsko upravljanje.

| 87. | Terminologija koja se upotrebljava u pogledu evaluacije nije u potpunosti u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva iz 2016. ni sa Smjernicama za bolju regulativu. |
| --- | --- |

87.

Terminologija koja se upotrebljava u pogledu evaluacije nije u potpunosti u skladu s Međuinstitucijskim sporazumom o boljoj izradi zakonodavstva iz 2016. ni sa Smjernicama za bolju regulativu.

| 88. | Člankom 32. uvodi se veća fleksibilnost za provedbu evaluacija, kojom se Komisiji nudi mogućnost boljeg odabira u pogledu opsega evaluacija i trenutka njihove provedbe. Međutim, u određenom pogledu, time se ne doprinosi utvrđenom cilju postizanja usmjerenosti proračuna na rezultate:






  (a) | člankom 32. stavkom 1. daje se veća fleksibilnost pri odlučivanju trenutka provedbe evaluacije „znatnih izdataka”, dok se člankom 18. važećih pravila za primjenu (39) Financijske uredbe posebno propisuju ex ante evaluacije „svi[h] prijedlo[ga] programa ili aktivnosti koji dovode do rashoda” i privremenu i/ili ex post evaluaciju za „sve programa ili aktivnosti [...] gdje uključena sredstva prelaze 5 000 000 EUR”, |
| --- | --- | --- |

88.

Člankom 32. uvodi se veća fleksibilnost za provedbu evaluacija, kojom se Komisiji nudi mogućnost boljeg odabira u pogledu opsega evaluacija i trenutka njihove provedbe. Međutim, u određenom pogledu, time se ne doprinosi utvrđenom cilju postizanja usmjerenosti proračuna na rezultate:

(a)

člankom 32. stavkom 1. daje se veća fleksibilnost pri odlučivanju trenutka provedbe evaluacije „znatnih izdataka”, dok se člankom 18. važećih pravila za primjenu (39) Financijske uredbe posebno propisuju ex ante evaluacije „svi[h] prijedlo[ga] programa ili aktivnosti koji dovode do rashoda” i privremenu i/ili ex post evaluaciju za „sve programa ili aktivnosti [...] gdje uključena sredstva prelaze 5 000 000 EUR”,

| (b) | znatno se smanjuju kriteriji koji se trebaju obuhvatiti ex ante evaluacijama u odnosu na članak 18. stavak 1. važećih pravila za primjenu – više se ne zahtijevaju uključivanje opcija i rizika u vezi s politikama, očekivani učinci, usklađenost s drugim instrumentima, resursi, isplativost i izvučene pouke, |
| --- | --- |

(b)

znatno se smanjuju kriteriji koji se trebaju obuhvatiti ex ante evaluacijama u odnosu na članak 18. stavak 1. važećih pravila za primjenu – više se ne zahtijevaju uključivanje opcija i rizika u vezi s politikama, očekivani učinci, usklađenost s drugim instrumentima, resursi, isplativost i izvučene pouke,

| (c) | ne zahtijevaju se retrospektivne evaluacije kojima bi se obuhvatila ekonomičnost. |
| --- | --- |

(c)

ne zahtijevaju se retrospektivne evaluacije kojima bi se obuhvatila ekonomičnost.

Zaključak

| 89. | Preporučujemo sljedeće:






  — | jasno definiranje uspješnosti u odnosu na dobro financijsko upravljanje, |
| --- | --- | --- |

89.

Preporučujemo sljedeće:

—

jasno definiranje uspješnosti u odnosu na dobro financijsko upravljanje,

| — | usklađivanje terminologije o evaluaciji s terminologijom koja se upotrebljava u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva i Smjernicama za bolju regulativu, |
| --- | --- |

—

usklađivanje terminologije o evaluaciji s terminologijom koja se upotrebljava u Međuinstitucijskom sporazumu o boljoj izradi zakonodavstva i Smjernicama za bolju regulativu,

| — | brojčano definirati kada se evaluacije trebaju provoditi, |
| --- | --- |

—

brojčano definirati kada se evaluacije trebaju provoditi,

| — | ne smanjiti broj kriterija koji moraju biti obuhvaćeni ex ante evaluacijama, |
| --- | --- |

—

ne smanjiti broj kriterija koji moraju biti obuhvaćeni ex ante evaluacijama,

| — | zahtijevati da se retrospektivnim evaluacijama obuhvati i ekonomičnost. |
| --- | --- |

—

zahtijevati da se retrospektivnim evaluacijama obuhvati i ekonomičnost.

Pojednostavnjenje izvješćivanja

Prijedlog Komisije

| 90. | Izvještaji o programima prilažu se uz nacrt proračuna i sadržavaju informacije o uspješnosti kako bi se opravdali operativni rashodi. Člankom 39. stavkom 3. točkom (h) uvode se formalne izmjene (izvještaji o „aktivnostima” zamjenjuju se izvještajima o „programima”), kao i promjene sadržaja izvještaja o programima: u njima bi se trebale iznositi informacije o doprinosima programa politikama i ciljevima Unije, kao i izvješćivati o postizanju ciljeva programa. Obveza uključivanja sažetka evaluacije briše se. |
| --- | --- |

90.

Izvještaji o programima prilažu se uz nacrt proračuna i sadržavaju informacije o uspješnosti kako bi se opravdali operativni rashodi. Člankom 39. stavkom 3. točkom (h) uvode se formalne izmjene (izvještaji o „aktivnostima” zamjenjuju se izvještajima o „programima”), kao i promjene sadržaja izvještaja o programima: u njima bi se trebale iznositi informacije o doprinosima programa politikama i ciljevima Unije, kao i izvješćivati o postizanju ciljeva programa. Obveza uključivanja sažetka evaluacije briše se.

| 91. | Prijedlog Komisije da se izmijeni članak 73. stavak 9. prati pristup koji je Komisija već počela primjenjivati uvođenjem strateških planova za svaku glavnu upravu i ažuriranjem uloge godišnjeg izvješća o radu (40) na način da se u njega uključe informacije o provedenim operacijama. |
| --- | --- |

91.

Prijedlog Komisije da se izmijeni članak 73. stavak 9. prati pristup koji je Komisija već počela primjenjivati uvođenjem strateških planova za svaku glavnu upravu i ažuriranjem uloge godišnjeg izvješća o radu (40) na način da se u njega uključe informacije o provedenim operacijama.

| 92. | U članku 239. stavku 1. točki (b) prijedloga Financijske uredbe u okviru „integriranog financijskog izvješćivanja i izvješćivanja o odgovornosti” uvodi se godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti koje se dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. Godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti sastojat će se od:






  — | sažetka godišnjih izvješća o radu za prethodnu godinu, |
| --- | --- | --- |

92.

U članku 239. stavku 1. točki (b) prijedloga Financijske uredbe u okviru „integriranog financijskog izvješćivanja i izvješćivanja o odgovornosti” uvodi se godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti koje se dostavlja Europskom parlamentu i Vijeću. Godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti sastojat će se od:

—

sažetka godišnjih izvješća o radu za prethodnu godinu,

| — | godišnjih izvješća o radu svakog dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja, i |
| --- | --- |

—

godišnjih izvješća o radu svakog dužnosnika za ovjeravanje na osnovi delegiranja, i

| — | ocjene financija Unije na temelju postignutih rezultata, kako je navedeno u članku 318. UFEU-a. |
| --- | --- |

—

ocjene financija Unije na temelju postignutih rezultata, kako je navedeno u članku 318. UFEU-a.

Naša analiza

| 93. | U načelu u Financijskoj uredbi nije potrebno govoriti o godišnjem izvješću o radu. Godišnje izvješće o radu u biti je dokument za unutarnju uporabu te ga Komisija kao takvog može sastavljati i mijenjati po želji, u skladu s načelom administrativne autonomije. Nije poželjno da sastavljanje tog dokumenta uspori sastavljanje izvješća na razini čitave Komisije. |
| --- | --- |

93.

U načelu u Financijskoj uredbi nije potrebno govoriti o godišnjem izvješću o radu. Godišnje izvješće o radu u biti je dokument za unutarnju uporabu te ga Komisija kao takvog može sastavljati i mijenjati po želji, u skladu s načelom administrativne autonomije. Nije poželjno da sastavljanje tog dokumenta uspori sastavljanje izvješća na razini čitave Komisije.

| 94. | Prijedlogom Financijske uredbe iz članka 73. stavka 9. uklanja se obveza izvješćivanja o „rezultat[ima] poslova vezano uz utvrđene ciljeve” te „podat[cima] o općoj uspješnosti obavljenih operacija” u godišnjem izvješću o radu, kako je propisano člankom 66. stavkom 9. važeće Financijske uredbe. Umjesto toga, navode se „informacije o provedenim operacijama”, što je manje konkretno i može se tumačiti kao da se time omogućuje ograničenije izvješćivanje o uspješnosti u godišnjim izvješćima o radu. |
| --- | --- |

94.

Prijedlogom Financijske uredbe iz članka 73. stavka 9. uklanja se obveza izvješćivanja o „rezultat[ima] poslova vezano uz utvrđene ciljeve” te „podat[cima] o općoj uspješnosti obavljenih operacija” u godišnjem izvješću o radu, kako je propisano člankom 66. stavkom 9. važeće Financijske uredbe. Umjesto toga, navode se „informacije o provedenim operacijama”, što je manje konkretno i može se tumačiti kao da se time omogućuje ograničenije izvješćivanje o uspješnosti u godišnjim izvješćima o radu.

| 95. | Unatoč tome što je promijenjena uloga godišnjeg izvješća o radu i što se navodi da se „nadzor [nad radom službi] [...] obavlja [...] jasnim izvješćivanjem Komisije od strane dužnosnika za ovjeravanje na temelju delegiranja ovlasti putem njihovih godišnjih izvješća o radu i izjava o jamstvu” (41), člankom 73. stavkom 1. izmijenjene Financijske uredbe odgovornost dužnosnika za ovjeravanje ne obuhvaća pouzdanost, potpunost i točnost iznesenih informacija o uspješnosti. |
| --- | --- |

95.

Unatoč tome što je promijenjena uloga godišnjeg izvješća o radu i što se navodi da se „nadzor [nad radom službi] [...] obavlja [...] jasnim izvješćivanjem Komisije od strane dužnosnika za ovjeravanje na temelju delegiranja ovlasti putem njihovih godišnjih izvješća o radu i izjava o jamstvu” (41), člankom 73. stavkom 1. izmijenjene Financijske uredbe odgovornost dužnosnika za ovjeravanje ne obuhvaća pouzdanost, potpunost i točnost iznesenih informacija o uspješnosti.

| 96. | U predloženom obliku, zahtjevi za uključivanje informacija o uspješnosti u izvještajima o programima nisu dovoljno konkretni:






  — | jer bi u njima trebalo biti tek naznačeno kojim politikama i ciljevima Unije program pridonosi, |
| --- | --- | --- |

96.

U predloženom obliku, zahtjevi za uključivanje informacija o uspješnosti u izvještajima o programima nisu dovoljno konkretni:

—

jer bi u njima trebalo biti tek naznačeno kojim politikama i ciljevima Unije program pridonosi,

| — | jer se u njima ne navodi kvaliteta, obuhvat i učestalost slanja informacija o postizanju ciljeva programa, |
| --- | --- |

—

jer se u njima ne navodi kvaliteta, obuhvat i učestalost slanja informacija o postizanju ciljeva programa,

| — | jer izvješćivanje o uspješnosti nije potpuno bez rezultata evaluacije. |
| --- | --- |

—

jer izvješćivanje o uspješnosti nije potpuno bez rezultata evaluacije.

| 97. | Objavljivanjem „integriranog paketa financijskih izvještaja” do 31. srpnja sljedeće godine (članak 239.), Komisija će odgoditi objavu:






  — | godišnjih izvješća o radu s 1. srpnja na 31. srpnja, |
| --- | --- | --- |

97.

Objavljivanjem „integriranog paketa financijskih izvještaja” do 31. srpnja sljedeće godine (članak 239.), Komisija će odgoditi objavu:

—

godišnjih izvješća o radu s 1. srpnja na 31. srpnja,

| — | godišnjeg izvješća o upravljanju i uspješnosti s 15. lipnja na 31. srpnja. |
| --- | --- |

—

godišnjeg izvješća o upravljanju i uspješnosti s 15. lipnja na 31. srpnja.

Sud je mišljenja da su prijedlozi o izvješćivanju neprikladni. „Integrirani paket financijskih izvještaja” sastojao bi se od tisuća stranica te bi doveo do znatnih preklapanja.

Zaključak

| 98. | Preporučujemo da se Financijskom uredbom zahtijeva sljedeće:






  — | uz privremenu računovodstvenu dokumentaciju koja se dostavlja u svrhu revizije do 31. ožujka trebale bi se priložiti i informacije navedene u odlomcima 8.–12. (u prethodnom dijelu teksta), čime bi se pružile računovodstvene informacije, informacije o ključnim sustavima upravljanja, širok pregled rashoda i aktivnosti EU-a, procjena mjere u kojoj u rashodima postoje nepravilnosti, kao i izvješće iz članka 243. prijedloga Financijske uredbe, |
| --- | --- | --- |

98.

Preporučujemo da se Financijskom uredbom zahtijeva sljedeće:

—

uz privremenu računovodstvenu dokumentaciju koja se dostavlja u svrhu revizije do 31. ožujka trebale bi se priložiti i informacije navedene u odlomcima 8.–12. (u prethodnom dijelu teksta), čime bi se pružile računovodstvene informacije, informacije o ključnim sustavima upravljanja, širok pregled rashoda i aktivnosti EU-a, procjena mjere u kojoj u rashodima postoje nepravilnosti, kao i izvješće iz članka 243. prijedloga Financijske uredbe,

| — | u mjeri u kojoj su zasebna izvješća još obvezna, izvješća iz članka 239. stavka 1. točaka (c), (d) i (e) prijedloga Financijske uredbe (izvješća o „preventivnim i korektivnim mjerama za proračun EU-a”, izvješće o „borbi protiv prijevare” te izvješće o internim revizijama) trebala bi se dostavljati istodobno (čime bi se omogućila provjera dosljednosti s konsolidiranom računovodstvenom dokumentacijom), |
| --- | --- |

—

u mjeri u kojoj su zasebna izvješća još obvezna, izvješća iz članka 239. stavka 1. točaka (c), (d) i (e) prijedloga Financijske uredbe (izvješća o „preventivnim i korektivnim mjerama za proračun EU-a”, izvješće o „borbi protiv prijevare” te izvješće o internim revizijama) trebala bi se dostavljati istodobno (čime bi se omogućila provjera dosljednosti s konsolidiranom računovodstvenom dokumentacijom),

| — | konsolidirana računovodstvena dokumentacija trebala bi sadržavati dugoročnu prognozu novčanih tokova (u skladu s međunarodnom preporučenom praksom) te konsolidirane izvještaje o prihodima i rashodima agencija, zajedničkih poduzeća i uzajamnih fondova (kojima se zamjenjuju zasebna izvješća predložena u članku 244.), |
| --- | --- |

—

konsolidirana računovodstvena dokumentacija trebala bi sadržavati dugoročnu prognozu novčanih tokova (u skladu s međunarodnom preporučenom praksom) te konsolidirane izvještaje o prihodima i rashodima agencija, zajedničkih poduzeća i uzajamnih fondova (kojima se zamjenjuju zasebna izvješća predložena u članku 244.),

| — | Komisija bi trebala do 1. svibnja zasebno dostaviti izvješće iz članka 318. UFEU-a, zajedno s pojašnjenjem mjere u kojoj su obavljene evaluacije i nalaza tih evaluacija na razini različitih politika potrošnje EU-a i drugih takvih politika, uvidom u ključne mjere uspješnosti za sva bitna rashodovna područja i glavne uprave, kao i uravnoteženim prikazom programa za koje je ocijenjeno da dobro djeluju, ili za koje je ocijenjeno da su potrebne prilagodbe ili druge korektivne mjere, |
| --- | --- |

—

Komisija bi trebala do 1. svibnja zasebno dostaviti izvješće iz članka 318. UFEU-a, zajedno s pojašnjenjem mjere u kojoj su obavljene evaluacije i nalaza tih evaluacija na razini različitih politika potrošnje EU-a i drugih takvih politika, uvidom u ključne mjere uspješnosti za sva bitna rashodovna područja i glavne uprave, kao i uravnoteženim prikazom programa za koje je ocijenjeno da dobro djeluju, ili za koje je ocijenjeno da su potrebne prilagodbe ili druge korektivne mjere,

| — | u rujnu svake godine Komisija bi trebala dostaviti kombinirano izvješće u skladu s obvezama iz članaka 242. i 243 prijedloga Financijske uredbe. |
| --- | --- |

—

u rujnu svake godine Komisija bi trebala dostaviti kombinirano izvješće u skladu s obvezama iz članaka 242. i 243 prijedloga Financijske uredbe.

| 99. | Uvođenje tih promjena značilo bi uspostavu potpunog izvještajnog paketa koji bi sadržavao informacije iz godišnjih izvješća o radu koje su važne za vanjske dionike. Tako bi se postiglo znatno pojednostavnjenje izvješćivanja. |
| --- | --- |

99.

Uvođenje tih promjena značilo bi uspostavu potpunog izvještajnog paketa koji bi sadržavao informacije iz godišnjih izvješća o radu koje su važne za vanjske dionike. Tako bi se postiglo znatno pojednostavnjenje izvješćivanja.

Revizijski mehanizmi

Oslanjanje na provedene revizije

Prijedlog Komisije

| 100. | U članku 123. predlaže se Komisiji da se oslanja na provedene revizije:






  — | ako ih je proveo neovisni revizor, |
| --- | --- | --- |

100.

U članku 123. predlaže se Komisiji da se oslanja na provedene revizije:

—

ako ih je proveo neovisni revizor,

| — | ako su se temeljile na međunarodno prihvaćenim standardima, |
| --- | --- |

—

ako su se temeljile na međunarodno prihvaćenim standardima,

| — | ako se njima pruža razumno jamstvo, te |
| --- | --- |

—

ako se njima pruža razumno jamstvo, te

| — | ako su one provedene nad financijskim izvještajima i izvješćima u kojima je opisana uporaba doprinosa EU-a. |
| --- | --- |

—

ako su one provedene nad financijskim izvještajima i izvješćima u kojima je opisana uporaba doprinosa EU-a.

Naša analiza

| 101. | Glavni argument koji je Komisija predstavila za uvođenje te promjene je izbjegavanje višestrukih revizija nad subjektima koji primaju doprinose EU-a, osobito kad je riječ o međunarodnim organizacijama nad kojima reviziju provode neovisni vanjski revizori. Slažemo se da bi Komisija trebala pojednostavniti svoje odnose s međunarodnim organizacijama oslanjajući se na njihove postojeće revizijske mehanizme kad god je to moguće. Time bi se moglo izbjeći višestruko revizijsko preispitivanje istih projekata te omogućila prikladnija uporaba financijskih i ljudskih resursa. |
| --- | --- |

101.

Glavni argument koji je Komisija predstavila za uvođenje te promjene je izbjegavanje višestrukih revizija nad subjektima koji primaju doprinose EU-a, osobito kad je riječ o međunarodnim organizacijama nad kojima reviziju provode neovisni vanjski revizori. Slažemo se da bi Komisija trebala pojednostavniti svoje odnose s međunarodnim organizacijama oslanjajući se na njihove postojeće revizijske mehanizme kad god je to moguće. Time bi se moglo izbjeći višestruko revizijsko preispitivanje istih projekata te omogućila prikladnija uporaba financijskih i ljudskih resursa.

| 102. | Prednost bi se trebala dati ostvarenju odnosa s međunarodnim organizacijama koji se temelje na uspješnosti, kao i na sporazumima kojima se financijski doprinos Komisije povezuje s uspješnošću dovršenih aktivnosti. Podržavamo cilj pojednostavnjivanja provjera u najvećoj mogućoj mjeri, kao i Komisijinu uporabu mehanizama unutarnje kontrole drugog tijela. To može zahtijevati usklađivanje uvjeta prihvatljivosti koje primjenjuje Komisija s općim uvjetima predmetnih međunarodnih organizacija. |
| --- | --- |

102.

Prednost bi se trebala dati ostvarenju odnosa s međunarodnim organizacijama koji se temelje na uspješnosti, kao i na sporazumima kojima se financijski doprinos Komisije povezuje s uspješnošću dovršenih aktivnosti. Podržavamo cilj pojednostavnjivanja provjera u najvećoj mogućoj mjeri, kao i Komisijinu uporabu mehanizama unutarnje kontrole drugog tijela. To može zahtijevati usklađivanje uvjeta prihvatljivosti koje primjenjuje Komisija s općim uvjetima predmetnih međunarodnih organizacija.

| 103. | Smatramo da odredbe članka 123. nisu dovoljno jasne. Može ih se protumačiti na način da je oslanjanje na provedene revizije obvezno u slučajevima kada su ispunjena sva četiri uvjeta („ta je revizija osnova za opće jamstvo”) te da je isključena mogućnost daljnje revizije projekta, neovisno o ishodu prvotne revizije. |
| --- | --- |

103.

Smatramo da odredbe članka 123. nisu dovoljno jasne. Može ih se protumačiti na način da je oslanjanje na provedene revizije obvezno u slučajevima kada su ispunjena sva četiri uvjeta („ta je revizija osnova za opće jamstvo”) te da je isključena mogućnost daljnje revizije projekta, neovisno o ishodu prvotne revizije.

| 104. | Međutim, napominjemo da se predmetnim člankom ne jamči pristup radnim dokumentima revizora kako bi se omogućila procjena u kojoj su mjeri uvjeti ispunjeni i je li revizija obavljena na način koji je bio dovoljan da se obuhvate svi uobičajeni aspekti. |
| --- | --- |

104.

Međutim, napominjemo da se predmetnim člankom ne jamči pristup radnim dokumentima revizora kako bi se omogućila procjena u kojoj su mjeri uvjeti ispunjeni i je li revizija obavljena na način koji je bio dovoljan da se obuhvate svi uobičajeni aspekti.

Zaključak

| 105. | Preporučujemo sljedeće:






  — | da se od Komisije zatraži da pojasni da će se plaćanja koja se temelje na rezultatima primjenjivati na sve organizacije koje se služe sredstvima EU-a u skladu sa stranicom 12. objašnjenja, |
| --- | --- | --- |

105.

Preporučujemo sljedeće:

—

da se od Komisije zatraži da pojasni da će se plaćanja koja se temelje na rezultatima primjenjivati na sve organizacije koje se služe sredstvima EU-a u skladu sa stranicom 12. objašnjenja,

| — | da se promijeni tekst kako je predloženo u prilogu I. kako bi se pojasnilo da je oslanjanje na provedene revizije mogućnost, a ne obveza i kako bi se zajamčilo da revizori mogu pregledati revizijsku dokumentaciju na koju se oslanjaju. |
| --- | --- |

—

da se promijeni tekst kako je predloženo u prilogu I. kako bi se pojasnilo da je oslanjanje na provedene revizije mogućnost, a ne obveza i kako bi se zajamčilo da revizori mogu pregledati revizijsku dokumentaciju na koju se oslanjaju.

Pravila i postupak revizije

Prijedlog Komisije

| 106. | U novoj rečenici umetnutoj na kraju članka 247. stavka 1. navodi se da se ispitivanjem zakonitosti i pravilnosti zaprimanja svih prihoda i nastanka svih rashoda koje obavlja Revizorski sud „uzima u obzir višegodišnja narav programa i povezanih nadzornih i kontrolnih sustava”. |
| --- | --- |

106.

U novoj rečenici umetnutoj na kraju članka 247. stavka 1. navodi se da se ispitivanjem zakonitosti i pravilnosti zaprimanja svih prihoda i nastanka svih rashoda koje obavlja Revizorski sud „uzima u obzir višegodišnja narav programa i povezanih nadzornih i kontrolnih sustava”.

Naša analiza

| 107. | Revizijski pristup i revizijski dokazi koji se upotrebljavaju da se dosegne razumna razina jamstva elementi su o kojima odlučuje neovisni revizor. Prijedlogom koji je iznijela Komisija zadire se u našu revizijsku metodologiju, za koju je, u skladu s međunarodnim standardima u području revizije, odgovoran isključivo Sud. Komisija trenutačno izvješćuje o informacijama o financijskim ispravcima i povratima u pet različitih izvješća: izvješću o preventivnim i korektivnim mjerama za proračun EU-a, dokumentu „Financijski izvještaji – analiza i rasprava”, godišnjim izvješćima o radu, bilješkama uz financijske izvještaje i godišnjem izvješću o upravljanju i uspješnosti, koji se dostavljaju na različite datume (42). |
| --- | --- |

107.

Revizijski pristup i revizijski dokazi koji se upotrebljavaju da se dosegne razumna razina jamstva elementi su o kojima odlučuje neovisni revizor. Prijedlogom koji je iznijela Komisija zadire se u našu revizijsku metodologiju, za koju je, u skladu s međunarodnim standardima u području revizije, odgovoran isključivo Sud. Komisija trenutačno izvješćuje o informacijama o financijskim ispravcima i povratima u pet različitih izvješća: izvješću o preventivnim i korektivnim mjerama za proračun EU-a, dokumentu „Financijski izvještaji – analiza i rasprava”, godišnjim izvješćima o radu, bilješkama uz financijske izvještaje i godišnjem izvješću o upravljanju i uspješnosti, koji se dostavljaju na različite datume (42).

Zaključak

| 108. | Mogući učinak višegodišnje naravi programa i povezanih nadzornih i kontrolnih sustava na naše revizije moramo procijeniti mi, u ulozi neovisnog vanjskog revizora, te to ne bi trebalo biti predmet Financijske uredbe. Preporučujemo da se od Komisije zahtijeva da konsolidira sve informacije o povratima i ispravcima u jednom dokumentu koji bi nam se dostavljao zajedno s privremenom računovodstvenom dokumentacijom (članak 237.). |
| --- | --- |

108.

Mogući učinak višegodišnje naravi programa i povezanih nadzornih i kontrolnih sustava na naše revizije moramo procijeniti mi, u ulozi neovisnog vanjskog revizora, te to ne bi trebalo biti predmet Financijske uredbe. Preporučujemo da se od Komisije zahtijeva da konsolidira sve informacije o povratima i ispravcima u jednom dokumentu koji bi nam se dostavljao zajedno s privremenom računovodstvenom dokumentacijom (članak 237.).

OSTALA RAZMOTRENA PITANJA

Godišnja računovodstvena dokumentacija

Prijedlog Komisije

| 109. | Komisija predlaže izmjene članka 234. kojim bi se u budućnosti definiralo da se računovodstvena dokumentacija sastoji od financijskih izvještaja, izvještaja o proračunu i konsolidirane godišnje računovodstvene dokumentacije. U njemu se spominje i načelo značajnosti u vezi s procesom konsolidacije. |
| --- | --- |

109.

Komisija predlaže izmjene članka 234. kojim bi se u budućnosti definiralo da se računovodstvena dokumentacija sastoji od financijskih izvještaja, izvještaja o proračunu i konsolidirane godišnje računovodstvene dokumentacije. U njemu se spominje i načelo značajnosti u vezi s procesom konsolidacije.

Naša analiza

| 110. | Smatramo da nova struktura nije jasna. |
| --- | --- |

110.

Smatramo da nova struktura nije jasna.

| 111. | Kao što je već navedeno u našim godišnjim izvješćima (43), dugoročna prognoza novčanih tokova mogla bi pomoći dionicima u procjeni budućih obveza u vezi s plaćanjima i proračunskih prioriteta. Također bi pomogla i Komisiji da donese potrebne odluke kako bi zajamčila da se ključna plaćanja mogu izvršiti sredstvima iz odobrenih godišnjih proračuna. Nadalje, mogao bi se uvesti poseban konsolidirani izvještaj za agencije, u cilju poboljšanja transparentnosti i racionalizacije revizijskih aktivnosti. Osim toga, slični posebni izvještaji mogli bi se sastavljati za zajednička poduzeća i uzajamne fondove. |
| --- | --- |

111.

Kao što je već navedeno u našim godišnjim izvješćima (43), dugoročna prognoza novčanih tokova mogla bi pomoći dionicima u procjeni budućih obveza u vezi s plaćanjima i proračunskih prioriteta. Također bi pomogla i Komisiji da donese potrebne odluke kako bi zajamčila da se ključna plaćanja mogu izvršiti sredstvima iz odobrenih godišnjih proračuna. Nadalje, mogao bi se uvesti poseban konsolidirani izvještaj za agencije, u cilju poboljšanja transparentnosti i racionalizacije revizijskih aktivnosti. Osim toga, slični posebni izvještaji mogli bi se sastavljati za zajednička poduzeća i uzajamne fondove.

Zaključak

| 112. | Preporučujemo da se:






  — | zadrži postojeća definicija računovodstvene dokumentacije (članak 141. važeće Financijske uredbe), |
| --- | --- | --- |

112.

Preporučujemo da se:

—

zadrži postojeća definicija računovodstvene dokumentacije (članak 141. važeće Financijske uredbe),

| — | u prijedlog Financijske uredbe uvede zahtjev da Komisija na godišnjoj razini sastavlja i objavljuje dugoročne prognoze novčanog toka (44) u okviru dokumenta „Financijski izvještaji – analiza i rasprava”, koje bi obuhvaćale proračunske gornje granice, potrebe za plaćanjem, ograničenja kapaciteta i moguće opozive obveza za buduće razdoblje od sedam do deset godina. |
| --- | --- |

—

u prijedlog Financijske uredbe uvede zahtjev da Komisija na godišnjoj razini sastavlja i objavljuje dugoročne prognoze novčanog toka (44) u okviru dokumenta „Financijski izvještaji – analiza i rasprava”, koje bi obuhvaćale proračunske gornje granice, potrebe za plaćanjem, ograničenja kapaciteta i moguće opozive obveza za buduće razdoblje od sedam do deset godina.

Korporativno sponzorstvo

Prijedlog Komisije

| 113. | Komisija je u okviru poglavlja o proračunskom načelu univerzalnosti uvela novi članak 24. u kojem se propisuje nova vrsta sporazuma koja se može sklopiti između pravne osobe i institucije i koji bi se sastojao od sporazuma na temelju kojega pravna osoba podupire neko događanje ili djelovanje sponzorstvom u naravi u promotivne svrhe ili kao čin društvene odgovornosti poduzeća. |
| --- | --- |

113.

Komisija je u okviru poglavlja o proračunskom načelu univerzalnosti uvela novi članak 24. u kojem se propisuje nova vrsta sporazuma koja se može sklopiti između pravne osobe i institucije i koji bi se sastojao od sporazuma na temelju kojega pravna osoba podupire neko događanje ili djelovanje sponzorstvom u naravi u promotivne svrhe ili kao čin društvene odgovornosti poduzeća.

Naša analiza

| 114. | Smatramo da bi se zakonski okvir kojim je uređeno korporativno sponzorstvo trebao ojačati i da bi se njime trebala pružati veća zaštita. Etičke smjernice nisu dovoljne u tom pogledu. Zaštitne mjere mogle bi uključivati sljedeće:






  — | ograničavanje uporabe korporativnog sponzorstva na način da se odredi gornja granica procijenjene vrijednosti potpore u naravi kako bi se izbjegao rizik od pojave ovisnosti o gospodarskom subjektu, |
| --- | --- | --- |

114.

Smatramo da bi se zakonski okvir kojim je uređeno korporativno sponzorstvo trebao ojačati i da bi se njime trebala pružati veća zaštita. Etičke smjernice nisu dovoljne u tom pogledu. Zaštitne mjere mogle bi uključivati sljedeće:

—

ograničavanje uporabe korporativnog sponzorstva na način da se odredi gornja granica procijenjene vrijednosti potpore u naravi kako bi se izbjegao rizik od pojave ovisnosti o gospodarskom subjektu,

| — | sklapanju takvih sponzorskih ugovora prethode pozivi za iskaz interesa, osim u izvanrednim okolnostima, i provjera sukladnosti kako bi se zajamčilo da ne postoji sukob interesa, sukob između politika i djelovanja Unije te da se ne narušava ugled Unije, |
| --- | --- |

—

sklapanju takvih sponzorskih ugovora prethode pozivi za iskaz interesa, osim u izvanrednim okolnostima, i provjera sukladnosti kako bi se zajamčilo da ne postoji sukob interesa, sukob između politika i djelovanja Unije te da se ne narušava ugled Unije,

| — | predmetne institucije i tijela na svojim internetskim stranicama objavljuju popis sponzora (s podatcima o predmetu sponzorstva, procijenjenoj vrijednosti, posebnim ugovornim uvjetima i sl.). |
| --- | --- |

—

predmetne institucije i tijela na svojim internetskim stranicama objavljuju popis sponzora (s podatcima o predmetu sponzorstva, procijenjenoj vrijednosti, posebnim ugovornim uvjetima i sl.).

| 115. | Također bi se trebalo propisati da sponzorski ugovori ne mogu imati nikakav negativan učinak na trenutačne ili buduće financije institucije ili tijela koji primaju sponzorstvo. Iako se takvi doprinosi u naravi neće smatrati prihodima za proračunske svrhe, Komisija bi trebala uzeti u obzir:






  — | računovodstvenu obradu takvih sporazuma, i |
| --- | --- | --- |

115.

Također bi se trebalo propisati da sponzorski ugovori ne mogu imati nikakav negativan učinak na trenutačne ili buduće financije institucije ili tijela koji primaju sponzorstvo. Iako se takvi doprinosi u naravi neće smatrati prihodima za proračunske svrhe, Komisija bi trebala uzeti u obzir:

—

računovodstvenu obradu takvih sporazuma, i

| — | uvođenje odredbi o tome da postoji mogućnosti da Revizorski sud nad njima obavi reviziju. |
| --- | --- |

—

uvođenje odredbi o tome da postoji mogućnosti da Revizorski sud nad njima obavi reviziju.

Zaključak

| 116. | Smatramo da nije izgledno da je korporativno sponzorstvo isplativ mehanizam i ne podržavamo iznesene prijedloge. |
| --- | --- |

116.

Smatramo da nije izgledno da je korporativno sponzorstvo isplativ mehanizam i ne podržavamo iznesene prijedloge.

Sporazumi o razini usluga

Prijedlog Komisije

| 117. | Člankom 57. uvodi se pravna osnova za sporazume o razini usluga između institucija i drugih tijela EU-a te se u njemu navodi da je tim sporazumima omogućeno traženje povrata troškova koji su nastali kao rezultat njihove provedbe. |
| --- | --- |

117.

Člankom 57. uvodi se pravna osnova za sporazume o razini usluga između institucija i drugih tijela EU-a te se u njemu navodi da je tim sporazumima omogućeno traženje povrata troškova koji su nastali kao rezultat njihove provedbe.

Naša analiza

| 118. | Sporazumi o razini usluge povezani su s unutarnjim djelovanjem institucija i tijela EU-a. Slijedom toga, upitno je bi li ih se trebalo obuhvatiti Financijskom uredbom. Moguće je rješenje razmatrati ih odvojeno te pružiti dodatne smjernice o tehničkim detaljima njihove provedbe. Nadalje, smatramo da bi njihova glavna svrha trebala biti promicanje dobrog financijskog upravljanja stvaranjem ekonomije razmjera, a ne samo omogućavanjem povrata troškova. |
| --- | --- |

118.

Sporazumi o razini usluge povezani su s unutarnjim djelovanjem institucija i tijela EU-a. Slijedom toga, upitno je bi li ih se trebalo obuhvatiti Financijskom uredbom. Moguće je rješenje razmatrati ih odvojeno te pružiti dodatne smjernice o tehničkim detaljima njihove provedbe. Nadalje, smatramo da bi njihova glavna svrha trebala biti promicanje dobrog financijskog upravljanja stvaranjem ekonomije razmjera, a ne samo omogućavanjem povrata troškova.

Zaključak

| 119. | Preporučujemo prihvaćanje prijedloga Komisije vodeći računa o opažanjima u prethodnom dijelu teksta. |
| --- | --- |

119.

Preporučujemo prihvaćanje prijedloga Komisije vodeći računa o opažanjima u prethodnom dijelu teksta.

Pravila javne nabave

Prijedlog Komisije

| 120. | Prijedlogom Financijske uredbe ne ostvaruju se najavljeni ciljevi pojašnjenja i pojednostavnjenja. Glavne odredbe nisu konsolidirane u glavi VII. „Javna nabava i koncesije”, već se nalaze u nekoliko različitih glava, u Dijelu prvom prijedloga i u Prilogu I. Određene teme obrađuju se na nekoliko mjesta u tekstu, a da se u jednom dijelu teksta ne upućuje na drugi. |
| --- | --- |

120.

Prijedlogom Financijske uredbe ne ostvaruju se najavljeni ciljevi pojašnjenja i pojednostavnjenja. Glavne odredbe nisu konsolidirane u glavi VII. „Javna nabava i koncesije”, već se nalaze u nekoliko različitih glava, u Dijelu prvom prijedloga i u Prilogu I. Određene teme obrađuju se na nekoliko mjesta u tekstu, a da se u jednom dijelu teksta ne upućuje na drugi.

| 121. | Podjelom na prijedlog Financijske uredbe i Prilog I. prikaz pravila javne nabave postaje još složeniji. |
| --- | --- |

121.

Podjelom na prijedlog Financijske uredbe i Prilog I. prikaz pravila javne nabave postaje još složeniji.

Naša analiza

| 122. | U našem tematskom izvješću br. 17/2016 istaknuli smo da je razumijevanje ionako složenih pravila javne nabave dodatno otežano time što se dio pravila nalazi u Financijskoj uredbi, a dio u pravilima za primjenu Financijske uredbe. Kao što smo istaknuli u mišljenju br. 1/2015 (45), u skladu s člankom 290. UFEU-a, delegiranim se aktom mogu se propisivati isključivo elementi financijskih pravila koji nisu ključni. Stoga bi određene ključne termine i pojmove iz Priloga I. (koji je delegirani akt) trebalo uključiti u Financijsku uredbu. Nadalje, smatramo da su sva pravila koja proizlaze iz usklađivanja s direktivama o javnoj nabavi ključni elementi financijskih pravila (46). |
| --- | --- |

122.

U našem tematskom izvješću br. 17/2016 istaknuli smo da je razumijevanje ionako složenih pravila javne nabave dodatno otežano time što se dio pravila nalazi u Financijskoj uredbi, a dio u pravilima za primjenu Financijske uredbe. Kao što smo istaknuli u mišljenju br. 1/2015 (45), u skladu s člankom 290. UFEU-a, delegiranim se aktom mogu se propisivati isključivo elementi financijskih pravila koji nisu ključni. Stoga bi određene ključne termine i pojmove iz Priloga I. (koji je delegirani akt) trebalo uključiti u Financijsku uredbu. Nadalje, smatramo da su sva pravila koja proizlaze iz usklađivanja s direktivama o javnoj nabavi ključni elementi financijskih pravila (46).

Zaključak

| 123. | Ponovno iznosimo preporuke iz našeg tematskog izvješća br. 17/2016, pri čemu posebno naglašavamo 2. preporuku kojom se ukazuje na potrebu za:






  — | jedinstvenim pravilnikom za javnu nabavu, |
| --- | --- | --- |

123.

Ponovno iznosimo preporuke iz našeg tematskog izvješća br. 17/2016, pri čemu posebno naglašavamo 2. preporuku kojom se ukazuje na potrebu za:

—

jedinstvenim pravilnikom za javnu nabavu,

| — | poticanjem sudjelovanja malih i srednjih poduzeća, |
| --- | --- |

—

poticanjem sudjelovanja malih i srednjih poduzeća,

| — | uključivanjem pravila o ispitivanju tržišta prije sklapanja ugovora u vezi s nekretninama te pravila uporabe jezika u okviru postupaka javne nabave. |
| --- | --- |

—

uključivanjem pravila o ispitivanju tržišta prije sklapanja ugovora u vezi s nekretninama te pravila uporabe jezika u okviru postupaka javne nabave.

Spajanje povjerenstva za „financijske nepravilnosti” s povjerenstvom za „sustav ranog otkrivanja i isključivanja”

Prijedlog Komisije

| 124. | Cilj je prijedloga spojiti povjerenstvo zaduženo za sustav ranog otkrivanja i isključivanja (članak 108. važeće Financijske uredbe) s povjerenstvom koje se bavi financijskim nepravilnostima (članak 73. stavak 6. važeće Financijske uredbe), tj. bilo kakvom povredom odredbi Financijske uredbe ili odredbi koje se odnose na financijsko upravljanje ili provjeravanje operacija koja proizlazi iz čina ili propusta člana osoblja. U prijedlogu je pojašnjeno da se to nastoji postići zbog povećanja učinkovitosti. |
| --- | --- |

124.

Cilj je prijedloga spojiti povjerenstvo zaduženo za sustav ranog otkrivanja i isključivanja (članak 108. važeće Financijske uredbe) s povjerenstvom koje se bavi financijskim nepravilnostima (članak 73. stavak 6. važeće Financijske uredbe), tj. bilo kakvom povredom odredbi Financijske uredbe ili odredbi koje se odnose na financijsko upravljanje ili provjeravanje operacija koja proizlazi iz čina ili propusta člana osoblja. U prijedlogu je pojašnjeno da se to nastoji postići zbog povećanja učinkovitosti.

Naša analiza

| 125. | Iako je postojanje zajedničkog pristupa na razini institucija EU-a u pogledu sustava suspenzije, isključenja i procjene financijskih nepravilnosti opravdan, ne vidimo razloga za spajanje tih dvaju povjerenstava koja imaju različite ciljeve. |
| --- | --- |

125.

Iako je postojanje zajedničkog pristupa na razini institucija EU-a u pogledu sustava suspenzije, isključenja i procjene financijskih nepravilnosti opravdan, ne vidimo razloga za spajanje tih dvaju povjerenstava koja imaju različite ciljeve.

| 126. | Preporučujemo uspostavu zasebnog posebnog povjerenstva, kao što je već predviđeno člankom 73. stavkom 6. važeće Financijske uredbe. S obzirom na to da je pitanje financijskih nepravilnosti povezano sa stegovnim ovlastima institucije te je po svojoj naravi sastavni dio administrativne autonomije institucije, međuinstitucijska narav povjerenstva trebala bi se ojačati njegovim sastavom. |
| --- | --- |

126.

Preporučujemo uspostavu zasebnog posebnog povjerenstva, kao što je već predviđeno člankom 73. stavkom 6. važeće Financijske uredbe. S obzirom na to da je pitanje financijskih nepravilnosti povezano sa stegovnim ovlastima institucije te je po svojoj naravi sastavni dio administrativne autonomije institucije, međuinstitucijska narav povjerenstva trebala bi se ojačati njegovim sastavom.

| 127. | Ističemo da bi spajanje dvaju povjerenstava dovelo do toga da tijek rada predložen u članku 90. prijedloga Financijske uredbe ne bi bio u skladu s odredbama o stegovnim postupcima iz Priloga IX. Pravilnika o osoblju. Stegovni postupci ne mogu se pokrenuti osim ako je sastavljeno izvješće OLAF-a ili ako je obavljena administrativna istraga. Međutim, u predloženom tijeku rada institucija odlučuje o pokretanju stegovnog postupka na temelju mišljenja povjerenstva. U skladu s tim sustavom, stegovno povjerenstvo mora se konzultirati u svim slučajevima nepravilnosti, dok u skladu s člancima 11. i 12. Priloga IX., ovisno o prirodi sankcija, tijelo za imenovanja može odlučiti hoće li se savjetovati sa stegovnim povjerenstvom. |
| --- | --- |

127.

Ističemo da bi spajanje dvaju povjerenstava dovelo do toga da tijek rada predložen u članku 90. prijedloga Financijske uredbe ne bi bio u skladu s odredbama o stegovnim postupcima iz Priloga IX. Pravilnika o osoblju. Stegovni postupci ne mogu se pokrenuti osim ako je sastavljeno izvješće OLAF-a ili ako je obavljena administrativna istraga. Međutim, u predloženom tijeku rada institucija odlučuje o pokretanju stegovnog postupka na temelju mišljenja povjerenstva. U skladu s tim sustavom, stegovno povjerenstvo mora se konzultirati u svim slučajevima nepravilnosti, dok u skladu s člancima 11. i 12. Priloga IX., ovisno o prirodi sankcija, tijelo za imenovanja može odlučiti hoće li se savjetovati sa stegovnim povjerenstvom.

Zaključak

| 128. | Ne podržavamo prijedlog da se dva navedena povjerenstva spoje. |
| --- | --- |

128.

Ne podržavamo prijedlog da se dva navedena povjerenstva spoje.

Različiti tretman ulagača

Prijedlog Komisije

| 129. | U novom članku 43. točki (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013 (članak 265. prijedloga) uvodi se pojam različitog tretmana ulagača. Time se pod posebnim uvjetima omogućuje da europski strukturni i investicijski fondovi zauzmu podređeni položaj u odnosu na privatne ulagače i financijske proizvode EIB-a na temelju jamstva EU-a u okviru EFSU-a (47). |
| --- | --- |

129.

U novom članku 43. točki (a) Uredbe (EU) br. 1303/2013 (članak 265. prijedloga) uvodi se pojam različitog tretmana ulagača. Time se pod posebnim uvjetima omogućuje da europski strukturni i investicijski fondovi zauzmu podređeni položaj u odnosu na privatne ulagače i financijske proizvode EIB-a na temelju jamstva EU-a u okviru EFSU-a (47).

Naša analiza

| 130. | To se može protumačiti kao davanje poticaja privatnim ulagačima i EIB-u jer se omogućuje da eventualne gubitke snose ESI fondovi prije nego što će ih morati snositi privatni ulagači i EIB. |
| --- | --- |

130.

To se može protumačiti kao davanje poticaja privatnim ulagačima i EIB-u jer se omogućuje da eventualne gubitke snose ESI fondovi prije nego što će ih morati snositi privatni ulagači i EIB.

Zaključak

| 131. | Smatramo da bi prijedlog trebao uključivati jasnu definiciju različitog tretmana i zajamčiti postizanje ravnoteže između poticanja ulaganja i rizika od prekomjerne naknade ulagačima. |
| --- | --- |

131.

Smatramo da bi prijedlog trebao uključivati jasnu definiciju različitog tretmana i zajamčiti postizanje ravnoteže između poticanja ulaganja i rizika od prekomjerne naknade ulagačima.

Promjene razdoblja prihvatljivosti za financijske instrumente u okviru podijeljenog upravljanja

| 132. | U travnju 2015. Komisija je donijela odluku o produljenju razdoblja prihvatljivosti za plaćanja za financijske instrumente u okviru podijeljenog upravljanja, umjesto da je zatražila od Parlamenta i Vijeća da izmijene relevantnu uredbu (48). |
| --- | --- |

132.

U travnju 2015. Komisija je donijela odluku o produljenju razdoblja prihvatljivosti za plaćanja za financijske instrumente u okviru podijeljenog upravljanja, umjesto da je zatražila od Parlamenta i Vijeća da izmijene relevantnu uredbu (48).

| 133. | Izmjenama Uredbe (EU) br. 1303/2013 predloženima u okviru trenutačnog prijedloga ne rješava se pitanje promjene razdoblja prihvatljivosti. |
| --- | --- |

133.

Izmjenama Uredbe (EU) br. 1303/2013 predloženima u okviru trenutačnog prijedloga ne rješava se pitanje promjene razdoblja prihvatljivosti.

Pravila o povratu sredstava

Prijedlog Komisije

| 134. | Prema važećim odredbama Uredbe (EU) br. 1306/2013, ako do povrata nepravilno isplaćenih plaćanja nije došlo u određenom roku, ti iznosi bit će ravnomjerno podijeljeni između proračuna Unije i predmetne države članice (tzv. „pravilo 50/50”). Izmjenom članka 54. stavka 2. (članak 268. dokumenta COM(2016) 605) Komisija iznova iznosi prijedlog (49) da financijske posljedice neizvršenog povrata sredstava u cijelosti snosi dotična država članica. |
| --- | --- |

134.

Prema važećim odredbama Uredbe (EU) br. 1306/2013, ako do povrata nepravilno isplaćenih plaćanja nije došlo u određenom roku, ti iznosi bit će ravnomjerno podijeljeni između proračuna Unije i predmetne države članice (tzv. „pravilo 50/50”). Izmjenom članka 54. stavka 2. (članak 268. dokumenta COM(2016) 605) Komisija iznova iznosi prijedlog (49) da financijske posljedice neizvršenog povrata sredstava u cijelosti snosi dotična država članica.

Naša analiza

| 135. | Kao što je navedeno u našem mišljenju br. 1/2012 (50), takva promjena predstavlja rizik da će države članice voditi postupak izvješćivanja i otpisa na način kojim bi izbjegle financijsko terećenje državnog proračuna. |
| --- | --- |

135.

Kao što je navedeno u našem mišljenju br. 1/2012 (50), takva promjena predstavlja rizik da će države članice voditi postupak izvješćivanja i otpisa na način kojim bi izbjegle financijsko terećenje državnog proračuna.

Zaključak

| 136. | Radi smanjenja administrativnog opterećenja Komisija bi mogla utvrditi „de minimis” prag kako bi izbjegla potrebu za praćenjem brojnih manjih dugova. |
| --- | --- |

136.

Radi smanjenja administrativnog opterećenja Komisija bi mogla utvrditi „de minimis” prag kako bi izbjegla potrebu za praćenjem brojnih manjih dugova.

Status „aktivnog poljoprivrednika”

Prijedlog Komisije

| 137. | Izmjenama članka 9. Uredbe (EU) br. 1307/2013 (članak 269. dokumenta COM(2016) 605) državama članicama omogućuje se:






  — | smanjenje broja kriterija na koje se podnositelji zahtjeva mogu pozvati za dokazivanje statusa aktivnog poljoprivrednika, ili |
| --- | --- | --- |

137.

Izmjenama članka 9. Uredbe (EU) br. 1307/2013 (članak 269. dokumenta COM(2016) 605) državama članicama omogućuje se:

—

smanjenje broja kriterija na koje se podnositelji zahtjeva mogu pozvati za dokazivanje statusa aktivnog poljoprivrednika, ili

| — | prestanak primjene odredbi kojima se od korisnika zahtijeva da budu „aktivni poljoprivrednici” od 2018. godine. |
| --- | --- |

—

prestanak primjene odredbi kojima se od korisnika zahtijeva da budu „aktivni poljoprivrednici” od 2018. godine.

Naša analiza

| 138. | U našem mišljenju br. 1/2012 istaknuli smo da su mjere koje je Komisija predložila za utvrđivanje statusa „aktivnog poljoprivrednika” nosile rizik od prekomjernog administrativnog opterećenja upravljačkih tijela i poljoprivrednika. Smanjenje broja kriterija na temelju kojih se dokazuje status „aktivnog poljoprivrednika” u određenoj mjeri nudi rješenje za problem na koji smo upozorili. Međutim, prijedlog da se državama članicama omogući da ne primjenjuju odredbe prema kojima se od korisnika zahtijeva da budu„aktivni poljoprivrednici” nije u skladu s našom preporukom u tematskom izvješću br. 5/2011 (51). |
| --- | --- |

138.

U našem mišljenju br. 1/2012 istaknuli smo da su mjere koje je Komisija predložila za utvrđivanje statusa „aktivnog poljoprivrednika” nosile rizik od prekomjernog administrativnog opterećenja upravljačkih tijela i poljoprivrednika. Smanjenje broja kriterija na temelju kojih se dokazuje status „aktivnog poljoprivrednika” u određenoj mjeri nudi rješenje za problem na koji smo upozorili. Međutim, prijedlog da se državama članicama omogući da ne primjenjuju odredbe prema kojima se od korisnika zahtijeva da budu„aktivni poljoprivrednici” nije u skladu s našom preporukom u tematskom izvješću br. 5/2011 (51).

Zaključak

| 139. | Prijedlog da se pojednostavni primjena kriterija za dokazivanje statusa „aktivnog poljoprivrednika” smatramo razumnim, ali ne podržavamo potpuni prestanak primjene odredbi kojima se od korisnika zahtijeva da budu „aktivni poljoprivrednici”. |
| --- | --- |

139.

Prijedlog da se pojednostavni primjena kriterija za dokazivanje statusa „aktivnog poljoprivrednika” smatramo razumnim, ali ne podržavamo potpuni prestanak primjene odredbi kojima se od korisnika zahtijeva da budu „aktivni poljoprivrednici”.

Plaćanje za mlade poljoprivrednike

Prijedlog Komisije

| 140. | Komisija predlaže da se iz članka 50. Uredbe (EU) br. 1307/2013 (članak 269. dokumenta COM(2016) 605) ukloni ograničenje od 90 hektara ili prava na plaćanja za plaćanje mladim poljoprivrednicima. Konkretne gornje granice u pogledu hektara ili prava na plaćanje trebale bi uspostaviti i primjenjivati isključivo države članice u kojima raspoloživa sredstva ne omogućavaju udovoljavanje svim zahtjevima za potporu. |
| --- | --- |

140.

Komisija predlaže da se iz članka 50. Uredbe (EU) br. 1307/2013 (članak 269. dokumenta COM(2016) 605) ukloni ograničenje od 90 hektara ili prava na plaćanja za plaćanje mladim poljoprivrednicima. Konkretne gornje granice u pogledu hektara ili prava na plaćanje trebale bi uspostaviti i primjenjivati isključivo države članice u kojima raspoloživa sredstva ne omogućavaju udovoljavanje svim zahtjevima za potporu.

Naša analiza

| 141. | Svrha je takvih plaćanja olakšati početno poslovanje mladih poljoprivrednika i strukturne prilagodbe njihovih poljoprivrednih gospodarstava nakon početnog uspostavljanja. Općenito govoreći, smatramo da poljoprivredno gospodarstvo čija je površina veća od 90 hektara više nije u fazi uspostave ili strukturne prilagodbe. Takva poljoprivredna gospodarstva trebala bi biti dovoljno financijski održiva da snose trošak svih preostalih strukturnih prilagodbi. |
| --- | --- |

141.

Svrha je takvih plaćanja olakšati početno poslovanje mladih poljoprivrednika i strukturne prilagodbe njihovih poljoprivrednih gospodarstava nakon početnog uspostavljanja. Općenito govoreći, smatramo da poljoprivredno gospodarstvo čija je površina veća od 90 hektara više nije u fazi uspostave ili strukturne prilagodbe. Takva poljoprivredna gospodarstva trebala bi biti dovoljno financijski održiva da snose trošak svih preostalih strukturnih prilagodbi.

Zaključak

| 142. | Preporučujemo zadržavanje gornje granice za broj hektara ili prava na plaćanje. |
| --- | --- |

142.

Preporučujemo zadržavanje gornje granice za broj hektara ili prava na plaćanje.

Definicije

Prijedlog Komisije

| 143. | Prijedlogom Financijske uredbe Komisija uvodi neke nove definicije te mijenja neke već postojeće. |
| --- | --- |

143.

Prijedlogom Financijske uredbe Komisija uvodi neke nove definicije te mijenja neke već postojeće.

Naša analiza

| 144. | Neke od tih definicija nepotpune su ili nisu u skladu s drugim dokumentima Komisije ili s općeprihvaćenom najboljom praksom. |
| --- | --- |

144.

Neke od tih definicija nepotpune su ili nisu u skladu s drugim dokumentima Komisije ili s općeprihvaćenom najboljom praksom.

| 145. | Primjerice, definicija „proračunskog jamstva” (članak 2. stavak 9.) naizgled ne odražava činjenicu da će potencijalna financijska obveza trajati do dospijeća zadnjeg sporazuma potpisanog s krajnjim korisnikom jamstva Unije. |
| --- | --- |

145.

Primjerice, definicija „proračunskog jamstva” (članak 2. stavak 9.) naizgled ne odražava činjenicu da će potencijalna financijska obveza trajati do dospijeća zadnjeg sporazuma potpisanog s krajnjim korisnikom jamstva Unije.

| 146. | Kao što smo već naveli u tematskom izvješću br. 19/2016 (52), definicija „učinka poluge” nije jasna i nije u skladu s međunarodno priznatim smjernicama. U članku 2. stavku 33. prijedloga Financijske uredbe ne pruža se pojašnjenje u tom pogledu. Osim toga, uvedena je i nova definicija „multiplikacijskog učinka” koja je slična definiciji financijske poluge. (U članku 202. stavku 1. točki (d) ta dva termina upotrebljavaju se kao međusobno zamjenjivi, što čini te pojmove još nejasnijima.) |
| --- | --- |

146.

Kao što smo već naveli u tematskom izvješću br. 19/2016 (52), definicija „učinka poluge” nije jasna i nije u skladu s međunarodno priznatim smjernicama. U članku 2. stavku 33. prijedloga Financijske uredbe ne pruža se pojašnjenje u tom pogledu. Osim toga, uvedena je i nova definicija „multiplikacijskog učinka” koja je slična definiciji financijske poluge. (U članku 202. stavku 1. točki (d) ta dva termina upotrebljavaju se kao međusobno zamjenjivi, što čini te pojmove još nejasnijima.)

| 147. | I Financijskom uredbom i sektorskim propisima predlaže se niz mjera čiji je cilj staviti jači naglasak na rezultate i ostvarenja. Međutim, nedavni rezultati revizija (53) jasno su pokazali da postoje znatne razlike u uporabi tih termina u okviru različitih aktivnosti Komisije. |
| --- | --- |

147.

I Financijskom uredbom i sektorskim propisima predlaže se niz mjera čiji je cilj staviti jači naglasak na rezultate i ostvarenja. Međutim, nedavni rezultati revizija (53) jasno su pokazali da postoje znatne razlike u uporabi tih termina u okviru različitih aktivnosti Komisije.

Zaključak

| 148. | Preporučujemo da se:






  — | definicije predložene u prijedlogu Financijske uredbe usklade s najboljom postojećom praksom, |
| --- | --- | --- |

148.

Preporučujemo da se:

—

definicije predložene u prijedlogu Financijske uredbe usklade s najboljom postojećom praksom,

| — | u Financijsku uredbu uvrste definicije pojmova „ostvarenja” i „rezultata”. Sektorski propisi također bi trebali biti u skladu s tim definicijama. |
| --- | --- |

—

u Financijsku uredbu uvrste definicije pojmova „ostvarenja” i „rezultata”. Sektorski propisi također bi trebali biti u skladu s tim definicijama.

Revizorski sud usvojio je ovo mišljenje na sastanku održanom u Luxembourgu 26. siječnja 2017.

Za Europski revizorski sud

Klaus-Heiner LEHNE

Predsjednik

---

(1)  SL L 311, 14.11.2002., str. 3.

1

(2)  SL L 347, 20.12.2013., str. 238.

2

(3)  SL L 347, 20.12.2013., str. 289.

3

(4)  SL L 347, 20.12.2013., str. 320.

4

(5)  SL L 347, 20.12.2013., str. 470.

5

(6)  SL L 347, 20.12.2013., str. 487.

6

(7)  SL L 347, 20.12.2013., str. 549.

7

(8)  SL L 347, 20.12.2013., str. 608.

8

(9)  SL L 347, 20.12.2013., str. 671.

9

(10)  SL L 347, 20.12.2013., str. 855.

10

(11)  SL L 348, 20.12.2013., str. 129.

11

(12)  SL L 72, 12.3.2014., str. 1.

12

(13)  SL L 86, 21.3.2014., str. 14.

13

(14)  SL L 189, 27.6.2014., str. 1.

14

(15)  SL L 158, 27.5.2014., str. 227.

15

(16)  COM(2016) 605 final.

16

(17)  Obrazloženje – str. 2.

17

(18)  Slične smo primjedbe iznijeli, primjerice, u pogledu preispitivanja višegodišnjeg financijskog okvira u sredini programskog razdoblja, Uredbe (EU) 2015/1017 o Europskom fondu za strateška ulaganja (EFSU) i prijedloga COM(2016) 597 o izmjeni Uredbe o EFSU-u.

18

(19)  Ovaj odjeljak temelji se na našim opažanjima i preporukama iz tematskog izvješća br. 27/2016 „Upravljanje u Europskoj komisiji – provodi li se najbolja praksa?”.

19

(20)  Vidjeti također članak 1. Direktive 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (SL L 330, 15.11.2014., str. 1.).

20

(21)  Primjeri najbolje prakse uključuju: računovodstvenu dokumentaciju Ministarstva rada i mirovina Ujedinjene Kraljevine; računovodstvenu dokumentaciju Ministarstva socijalne zaštite Republike Irske.

21

(22)  Vidjeti preporuku 2. (f) iz tematskog izvješća br. 27/2016. Komisija je prihvatila ovu preporuku.

22

(23)  CIPFA, IFAC „International Framework: Good Governance in the Public Sector” (Međunarodni okvir: dobro upravljanje u javnom sektoru), 2014., str. 29.–30. Komisija, Revizorski sud, Europski gospodarski i socijalni odbor te Odbor regija imaju revizijske odbore koji su različitog sastava i različitih uloga.

23

(24)  Komisija trenutačno radi na dodavanju još jednog neovisnog člana.

24

(25)  Tematsko izvješće br. 27/2016, odlomak 65.

25

(26)  U članku 125. važeće Financijske uredbe propisuje se da „bespovratna sredstva ne smiju imati svrhu ni učinak ostvarivanja dobiti” (načelo zabrane ostvarivanja dobiti) te da „ako se ostvari dobit, Komisija ima pravo na povrat postotka dobiti koji odgovara doprinosu Unije”.

26

(27)  Obrazloženje – str. 6.

27

(28)  Subjekti s kojima Komisija može izgraditi pouzdaniji odnos na temelju ex ante procjene ili na temelju obveze uporabe posebnih postupaka.

28

ex ante

(29)  Također vidjeti 1. preporuku iz tematskog izvješća br. 19/2016 „Izvršavanje proračuna EU-a s pomoću financijskih instrumenata – pouke koje se mogu izvući iz programskog razdoblja 2007.–2013.”.

29

(30)  Na primjer: „Radni dokument uz nacrt proračuna za 2017.”, „Prilog o financijskim instrumentima uz proračun za 2017.”, „Godišnje izvješće o aktivnostima povezanima s financijskim instrumentima”, „Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o pružanju makrofinancijske pomoći trećim zemljama u 2015.”, „Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o jamstvima obuhvaćenima općim proračunom: stanje na dan 31. prosinca 2015.”, „Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o uzimanju i davanju zajmova Europske unije u 2015.”.

30

(31)  Mora se dostaviti Europskom parlamentu i Vijeću do 1. rujna godine koja prethodi godini izvršenja tog proračuna.

31

(32)  „Pričuva za fleksibilnost” omogućuje Komisiji da u sljedeću godinu prenese do 10 % godišnjih odobrenih sredstava triju proračunskih instrumenata (Instrument pretpristupne pomoći II. (IPA II), Europski instrument za susjedstvo (ENI) i Instrument financiranja za razvojnu suradnju za razdoblje 2014.–2020. (DCI)), kako bi se mogla upotrebljavati za odgovor na nepredviđene situacije.

32

(33)  „Negativna pričuva” pruža mogućnost prijenosa odobrenih sredstava za plaćanja u određenu proračunsku liniju prije utvrđivanja viška odobrenih sredstava iz druge proračunske linije.

33

(34)  U članku 125. navodi se da „Komisija ta sredstva izvršava [...], ako je moguće, u korist predmetne države članice”.

34

(35)  Mogu se prenijeti u neku drugu proračunsku liniju samo ako se upotrijebe u svrhu za koju su namijenjena.

35

(36)  Osim prihoda od davanja u zakup/najam koji će se prenositi automatski.

36

(37)  Mišljenje br. 6/2010., odlomci 7. i 8.

37

(38)  Odlomak 1.61. i slika 1.61. godišnjeg izvješća za 2014. godinu te odlomak 1.47., slike 1.5. i 1.6. godišnjeg izvješća za 2015. godinu.

38

(39)  Delegirana uredba Komisije (EU) br. 1268/2012 od 29. listopada 2012. o pravilima za primjenu Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 Europskog parlamenta i Vijeća o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL L 362, 31.12.2012., str. 1.).

39

(40)  Strateškim planovima opisuju se petogodišnji ciljevi Komisije i glavnih uprava koji su često pod utjecajem vanjskih čimbenika, dok se planovima upravljanja i godišnjim izvješćima o radu planira definiranje resursa koje treba uložiti, glavnih mjera i njihovih ostvarenja nad kojima Komisija ima kontrolu, kao i izvješćivanje o njima.

40

(41)  Tematsko izvješće br. 27/2016, odgovor Komisije na odlomak 21.

41

(42)  Svi bi oni i dalje postojali u okviru „integriranog paketa financijskih izvještaja”.

42

(43)  Godišnje izvješće za 2015., odlomak 2.10.; godišnje izvješće za 2014., odlomak 2.22.; godišnje izvješće za 2013., odlomak 1.50.; i godišnje izvješće za 2012., odlomak 1.59.

43

(44)  Vidjeti „Recommended Practice Guideline 1, Reporting on the Long-Term Sustainability of an Entity's Finances” (Smjernica za preporučenu praksu br. 1, izvješćivanje o dugoročnoj financijskoj održivosti subjekta).

44

(45)  Mišljenje br. 1/2015 o prijedlogu Uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU, Euratom) br. 966/2012 o financijskim pravilima koja se primjenjuju na opći proračun Unije (SL C 52, 13.2.2015., str. 1.).

45

(46)  Razdvajanjem teme javne nabave između Financijske uredbe s jedne i pravila za primjenu s druge strane krše se pravila i postupci odlučivanja koji su utvrđeni u Ugovorima i pojašnjeni u sudskoj praksi Suda Europske unije.

46

(47)  COM(2016) 605, uvodna izjava 188.

47

(48)  Godišnje izvješće za 2014. godinu, odlomak 6.52.; godišnje izvješće za 2015. godinu, odlomak 6.45.

48

(49)  Sličan prijedlog iznesen je i u dokumentu COM(2011) 628, na temelju kojeg je donesena Uredba (EU) br. 1306/2013. Zakonodavac nije prihvatio taj prijedlog.

49

(50)  Mišljenje br. 1/2012 o određenim prijedlozima uredbi koje se odnose na zajedničku poljoprivrednu politiku za razdoblje 2014.–2020., odlomci 43. i 44.

50

(51)  Tematsko izvješće br. 5/2011 „Program jedinstvenih plaćanja (SPS): što se treba poduzeti kako bi se poboljšalo dobro financijsko upravljanje”.

51

(52)  U tematskom izvješću br. 19/2016 – „Izvršavanje proračuna EU-a s pomoću financijskih instrumenata – pouke koje se mogu izvući iz programskog razdoblja 2007.–2013.” preporučili smo Komisiji da bi „u Financijskoj uredbi (te potom i u sektorskim propisima) trebala dati definiciju učinka poluge za financijske instrumente koja je primjenjiva na sva područja proračuna EU-a, kojom se jasno utvrđuje razlika između učinka poluge privatnih i nacionalnih javnih doprinosa u okviru operativnog programa i/ili dodatnih privatnih ili javnih doprinosa kapitala te kojom se uzima u obzir vrsta financijskog instrumenta o kojem je riječ. Tom bi se definicijom trebao jasno odrediti način na koji se utvrđuju iznosi uloženi zahvaljujući javnim doprinosima EU-a i država članica, po mogućnosti na temelju smjernica OECD-a o tom pitanju”.

52

(53)  Godišnje izvješće za 2015. godinu, odlomci 3.54.–3.59.; godišnje izvješće za 2014. godinu, odlomci 3.52. i 3.92.

53

---

PRILOG I.

IZMIJENJENI TEKST KOMISIJE I PRIJEDLOZI SUDA

| Tekst prijedloga | Prijedlog Suda |
| --- | --- |
| Članak 69. Tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu







  6. | Neovisni vanjski revizor provjerava jesu li u godišnjim financijskim izvještajima svih tijela iz stavka 1. ovog članka propisno iskazani prihodi, rashodi i financijsko stanje odgovarajućeg tijela prije konsolidacije završnih financijskih izvještaja Komisije. Osim ako je drukčije propisano u temeljnom aktu iz stavka 1. ovog članka, Revizorski sud sastavlja posebno godišnje izvješće o svakom tijelu u skladu sa zahtjevima članka 287. stavka 1. UFEU-a. Pri pripremi tog izvješća Sud u obzir uzima reviziju koju je proveo neovisni vanjski revizor te radnje poduzete kao odgovor na nalaze revizora. |

Tekst prijedloga

Prijedlog Suda

Članak 69. Tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu

6.

Neovisni vanjski revizor provjerava jesu li u godišnjim financijskim izvještajima svih tijela iz stavka 1. ovog članka propisno iskazani prihodi, rashodi i financijsko stanje odgovarajućeg tijela prije konsolidacije završnih financijskih izvještaja Komisije. Osim ako je drukčije propisano u temeljnom aktu iz stavka 1. ovog članka, Revizorski sud sastavlja posebno godišnje izvješće o svakom tijelu u skladu sa zahtjevima članka 287. stavka 1. UFEU-a. Pri pripremi tog izvješća Sud u obzir uzima reviziju koju je proveo neovisni vanjski revizor te radnje poduzete kao odgovor na nalaze revizora.

Članak 69. Tijela osnovana na temelju UFEU-a i Ugovora o Euratomu

| 6. | Neovisni vanjski revizor provjerava jesu li u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji svih tijela iz stavka 1. ovog članka propisno iskazani prihodi, rashodi i financijsko stanje odgovarajućeg tijela prije konsolidacije završne računovodstvene dokumentacije Komisije.
  Neovisni vanjski revizor također provjerava zakonitost i pravilnost zaprimanja svih prihoda i nastanka svih rashoda.
  Osim ako je drukčije propisano u temeljnom aktu iz stavka 1. ovog članka, Revizorski sud
  na godišnjoj razini izvješćuje o rezultatima revizije nad tijelima iz ovog članka,

  sastavlja posebno godišnje izvješće o svakom tijelu u skladu sa zahtjevima članka 287. stavka 1. Pri pripremi tog izvješća

  takvog izvješćivanja
  Sud u obzir uzima reviziju koju je proveo neovisni vanjski revizor te radnje poduzete kao odgovor na nalaze revizora. |
| --- | --- |

6.

Neovisni vanjski revizor provjerava jesu li u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji svih tijela iz stavka 1. ovog članka propisno iskazani prihodi, rashodi i financijsko stanje odgovarajućeg tijela prije konsolidacije završne računovodstvene dokumentacije Komisije.
  Neovisni vanjski revizor također provjerava zakonitost i pravilnost zaprimanja svih prihoda i nastanka svih rashoda.
  Osim ako je drukčije propisano u temeljnom aktu iz stavka 1. ovog članka, Revizorski sud
  na godišnjoj razini izvješćuje o rezultatima revizije nad tijelima iz ovog članka,

  sastavlja posebno godišnje izvješće o svakom tijelu u skladu sa zahtjevima članka 287. stavka 1. Pri pripremi tog izvješća

  takvog izvješćivanja
  Sud u obzir uzima reviziju koju je proveo neovisni vanjski revizor te radnje poduzete kao odgovor na nalaze revizora.

Članak 70. Tijela javno-privatnog partnerstva

Tijela koja imaju pravnu osobnost koja su osnovana temeljnim aktom i kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva donose svoja financijska pravila.

Ta pravila uključuju skup načela koja su potrebna kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje sredstvima Unije.

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 261. radi dopunjavanja financijske uredbe oglednom financijskom uredbom kojom se utvrđuju načela potrebna za osiguravanje dobrog financijskog upravljanja sredstvima Unije koja se temelje na članku 149.

Financijska pravila tih tijela ne smiju odstupati od ogledne financijske uredbe, osim ako to zahtijevaju njihove specifične potrebe te uz prethodni pristanak Komisije.

Na tijela javno-privatnog partnerstva primjenjuje se članak 69. stavci 2., 3. i 4.

Članak 70. Tijela javno-privatnog partnerstva

Tijela koja imaju pravnu osobnost koja su osnovana temeljnim aktom i kojima je povjerena provedba javno-privatnog partnerstva donose svoja financijska pravila.

Ta pravila uključuju skup načela koja su potrebna kako bi se osiguralo dobro financijsko upravljanje sredstvima Unije.

Komisija je ovlaštena donositi delegirane akte u skladu s člankom 261. radi dopunjavanja financijske uredbe oglednom financijskom uredbom kojom se utvrđuju načela potrebna za osiguravanje dobrog financijskog upravljanja sredstvima Unije koja se temelje na članku 149.

Financijska pravila tih tijela ne smiju odstupati od ogledne financijske uredbe, osim ako to zahtijevaju njihove specifične potrebe te uz prethodni pristanak Komisije.

Na tijela javno-privatnog partnerstva primjenjuje se članak 69. stavci 2., 3. i 4.

  – 6.

Članak 123. Međusobno oslanjanje na revizije

Ako je neovisni revizor proveo reviziju financijskih izvještaja i izvješća u kojima je opisano korištenje doprinosa Unije i koja se temelji na međunarodno prihvaćenim standardima kojima se osigurava razumno jamstvo, ta je revizija osnova za opće jamstvo, kako je podrobnije definirano, ako je primjenjivo, u sektorskim pravilima.

Članak 123. Oslanjanje na provedene revizije

Ako je neovisni revizor proveo reviziju financijskih izvještaja i izvješća u kojima je opisano korištenje doprinosa Unije i koja se temelji na međunarodno prihvaćenim standardima kojima se osigurava razumno jamstvo, ta je

  se
  revizija osnova za opće jamstvo

  može uzeti u obzir u kontekstu revizije rashoda Unije
  , kako je podrobnije definirano, ako je primjenjivo, u sektorskim pravilima.
  U tu svrhu, izvješće neovisnog revizora i povezana revizijska dokumentacija stavljaju se na raspolaganje Komisiji i Revizorskom sudu na njihov zahtjev.

Članak 126. Financijski sporazumi o okvirnom partnerstvu

| 3. | U cilju optimizacije troškova i koristi revizija i lakše koordinacije, sporazumi o reviziji ili provjeri mogu se sklapati s osobama ili subjektima koji izvršavaju sredstva Unije u skladu s člankom 61. stavkom 1. točkom (c) ili korisnicima bespovratnih sredstava. U slučaju Europske investicijske banke primjenjuje se trostrani sporazum sklopljen s Komisijom i Europskim revizorskim sudom. |
| --- | --- |

3.

U cilju optimizacije troškova i koristi revizija i lakše koordinacije, sporazumi o reviziji ili provjeri mogu se sklapati s osobama ili subjektima koji izvršavaju sredstva Unije u skladu s člankom 61. stavkom 1. točkom (c) ili korisnicima bespovratnih sredstava. U slučaju Europske investicijske banke primjenjuje se trostrani sporazum sklopljen s Komisijom i Europskim revizorskim sudom.

Članak 126. Financijski sporazumi o okvirnom partnerstvu

| 3. | U cilju optimizacije troškova i koristi revizija i lakše koordinacije, sporazumi o reviziji ili provjeri mogu se sklapati s osobama ili subjektima koji izvršavaju sredstva Unije u skladu s člankom 61. stavkom 1. točkom (c) ili korisnicima bespovratnih sredstava. U slučaju Europske investicijske banke primjenjuje se trostrani sporazum sklopljen s Komisijom i Europskim revizorskim sudom.

  Takvim se sporazumima ne smije ograničiti pristup Revizorskog suda informacijama koje su potrebne za reviziju sredstava Unije. |
| --- | --- |

3.

U cilju optimizacije troškova i koristi revizija i lakše koordinacije, sporazumi o reviziji ili provjeri mogu se sklapati s osobama ili subjektima koji izvršavaju sredstva Unije u skladu s člankom 61. stavkom 1. točkom (c) ili korisnicima bespovratnih sredstava. U slučaju Europske investicijske banke primjenjuje se trostrani sporazum sklopljen s Komisijom i Europskim revizorskim sudom.

  Takvim se sporazumima ne smije ograničiti pristup Revizorskog suda informacijama koje su potrebne za reviziju sredstava Unije.

Članak 211. Pravila za proračunska jamstva

| 2. | Doprinosi država članica proračunskim jamstvima u skladu s člankom 201. stavkom 2. mogu se dati u obliku jamstava ili gotovine. |
| --- | --- |

2.

Doprinosi država članica proračunskim jamstvima u skladu s člankom 201. stavkom 2. mogu se dati u obliku jamstava ili gotovine.

Iznos koji premašuje iznos iz stavka 1. točke (a) odobrava se u ime Unije. Plaćanja za aktiviranje jamstva po potrebi izvršavaju države članice ili treće strane, koje doprinose, po načelu pari passu. Komisija sa subjektima koji doprinose potpisuje sporazum koji posebno sadržava odredbe o uvjetima plaćanja.

Članak 211. Pravila za proračunska jamstva

| 2. | Doprinosi država članica proračunskim jamstvima u skladu s člankom 201. stavkom 2. mogu se dati u obliku jamstava ili gotovine. |
| --- | --- |

2.

Doprinosi država članica proračunskim jamstvima u skladu s člankom 201. stavkom 2. mogu se dati u obliku jamstava ili gotovine.

Iznos koji premašuje iznos iz stavka 1. točke (a) odobrava se u ime Unije. Plaćanja za aktiviranje jamstva po potrebi

  u načelu
  izvršavaju države članice ili treće strane, koje doprinose, po načelu pari passu. Komisija sa subjektima koji doprinose potpisuje sporazum koji posebno sadržava odredbe o uvjetima plaćanja.

Članak 247. Pravila i postupak revizije

| 1. | Revizorski sud, pri ispitivanju jesu li svi prihodi primljeni i jesu li svi rashodi nastali na zakonit i ispravan način, vodi računa o Ugovorima, proračunu, ovoj Uredbi, delegiranim aktima donesenima na temelju ove Uredbe i ostalim aktima donesenima u skladu s Ugovorima. Tim ispitivanjem uzima se u obzir višegodišnja narav programa i povezanih nadzornih i kontrolnih sustava. |
| --- | --- |

1.

Revizorski sud, pri ispitivanju jesu li svi prihodi primljeni i jesu li svi rashodi nastali na zakonit i ispravan način, vodi računa o Ugovorima, proračunu, ovoj Uredbi, delegiranim aktima donesenima na temelju ove Uredbe i ostalim aktima donesenima u skladu s Ugovorima. Tim ispitivanjem uzima se u obzir višegodišnja narav programa i povezanih nadzornih i kontrolnih sustava.

Članak 247. Pravila i postupak revizije

| 1. | Revizorski sud, pri ispitivanju jesu li svi prihodi primljeni i jesu li svi rashodi nastali na zakonit i pravilan način, vodi računa o Ugovorima, proračunu, ovoj Uredbi, delegiranim aktima donesenima na temelju ove Uredbe i ostalim aktima donesenima u skladu s Ugovorima. Tim ispitivanjem uzima se u obzir višegodišnja narav programa i povezanih nadzornih i kontrolnih sustava. |
| --- | --- |

1.

Revizorski sud, pri ispitivanju jesu li svi prihodi primljeni i jesu li svi rashodi nastali na zakonit i pravilan način, vodi računa o Ugovorima, proračunu, ovoj Uredbi, delegiranim aktima donesenima na temelju ove Uredbe i ostalim aktima donesenima u skladu s Ugovorima. Tim ispitivanjem uzima se u obzir višegodišnja narav programa i povezanih nadzornih i kontrolnih sustava.

Članak 249. Pravo pristupa Revizorskog suda

| 1. | Komisija, ostale institucije, tijela koja upravljaju prihodima ili rashodima u ime Unije i primatelji osiguravaju Revizorskom sudu sve uvjete i sve podatke koje Revizorski sud smatra potrebnim za izvršavanje svoje zadaće. Oni stavljaju na raspolaganje Revizorskom sudu sve dokumente koji se odnose na dodjelu i izvršenje ugovora koji se financiraju iz proračuna i sve račune gotovine ili materijala, sve računovodstvene evidencije ili popratne dokumente te administrativne dokumente koji se odnose na to, sve dokumente koji se odnose na prihode i rashode, sve evidencije, sve organigrame službi, koje Revizorski sud smatra potrebnim za reviziju izvješća o proračunskom i financijskom rezultatu na temelju evidencija ili revizija na licu mjesta i, u iste svrhe, sve dokumente i podatke izrađene ili pohranjene u elektroničkom obliku. |
| --- | --- |

1.

Komisija, ostale institucije, tijela koja upravljaju prihodima ili rashodima u ime Unije i primatelji osiguravaju Revizorskom sudu sve uvjete i sve podatke koje Revizorski sud smatra potrebnim za izvršavanje svoje zadaće. Oni stavljaju na raspolaganje Revizorskom sudu sve dokumente koji se odnose na dodjelu i izvršenje ugovora koji se financiraju iz proračuna i sve račune gotovine ili materijala, sve računovodstvene evidencije ili popratne dokumente te administrativne dokumente koji se odnose na to, sve dokumente koji se odnose na prihode i rashode, sve evidencije, sve organigrame službi, koje Revizorski sud smatra potrebnim za reviziju izvješća o proračunskom i financijskom rezultatu na temelju evidencija ili revizija na licu mjesta i, u iste svrhe, sve dokumente i podatke izrađene ili pohranjene u elektroničkom obliku.

Tijela za unutarnju reviziju i druge službe predmetnih nacionalnih uprava osiguravaju Revizorskom sudu sve uvjete koje on smatra potrebnima za izvršavanje svoje zadaće.

| 2. | Službenici čije operacije provjerava Revizorski sud:






  (a) | prikazuju svoju dokumentaciju o gotovini u blagajni, eventualnoj ostaloj gotovini, vrijednosnim papirima i svim vrstama vrijednosti, kao i pripadajuću dokumentaciju koja se odnosi na njihovo upravljanje sredstvima koja su im povjerena, kao i sve knjige, registre i ostale dokumente koji se odnose na to; |
| --- | --- | --- |

2.

Službenici čije operacije provjerava Revizorski sud:

(a)

prikazuju svoju dokumentaciju o gotovini u blagajni, eventualnoj ostaloj gotovini, vrijednosnim papirima i svim vrstama vrijednosti, kao i pripadajuću dokumentaciju koja se odnosi na njihovo upravljanje sredstvima koja su im povjerena, kao i sve knjige, registre i ostale dokumente koji se odnose na to;

| (b) | daju na uvid prepisku i sve ostale dokumente potrebne za potpunu provedbu revizije iz članka 247. |
| --- | --- |

(b)

daju na uvid prepisku i sve ostale dokumente potrebne za potpunu provedbu revizije iz članka 247.

Podatke iz prvog podstavka točke (b) može zahtijevati samo Revizorski sud.

| 3. | Revizorski sud ovlašten je za reviziju dokumenata u vezi s prihodima i rashodima Unije koje imaju službe institucija, a osobito službe odgovorne za odluke u vezi s takvim prihodima i rashodima, tijela koja upravljaju prihodima ili rashodima u ime Unije i fizičke i pravne osobe koje primaju uplate iz proračuna. |
| --- | --- |

3.

Revizorski sud ovlašten je za reviziju dokumenata u vezi s prihodima i rashodima Unije koje imaju službe institucija, a osobito službe odgovorne za odluke u vezi s takvim prihodima i rashodima, tijela koja upravljaju prihodima ili rashodima u ime Unije i fizičke i pravne osobe koje primaju uplate iz proračuna.

| 4. | Zadaća utvrđivanja je li prihod primljen i je li rashod nastao zakonito i ispravno i je li financijsko upravljanje bilo dobro, proširuje se na to kako tijela izvan institucija koriste sredstva Unije koja su primila kao doprinose. |
| --- | --- |

4.

Zadaća utvrđivanja je li prihod primljen i je li rashod nastao zakonito i ispravno i je li financijsko upravljanje bilo dobro, proširuje se na to kako tijela izvan institucija koriste sredstva Unije koja su primila kao doprinose.

| 5. | Za sredstva Unije koja se isplaćuju primateljima izvan institucija potrebna je pisana suglasnost tih primatelja ili, u slučaju nepostizanja suglasnosti s njima, ugovaratelja ili podugovaratelja s provedbom revizije Revizorskog suda vezano uz korištenje odobrenog financiranja. |
| --- | --- |

5.

Za sredstva Unije koja se isplaćuju primateljima izvan institucija potrebna je pisana suglasnost tih primatelja ili, u slučaju nepostizanja suglasnosti s njima, ugovaratelja ili podugovaratelja s provedbom revizije Revizorskog suda vezano uz korištenje odobrenog financiranja.

| 6. | Komisija osigurava Revizorskom sudu, na njegov zahtjev, sve podatke o operacijama uzimanja i davanja zajmova. |
| --- | --- |

6.

Komisija osigurava Revizorskom sudu, na njegov zahtjev, sve podatke o operacijama uzimanja i davanja zajmova.

| 7. | Upotreba integriranih računalnih sustava ne smije smanjiti mogućnost pristupa Revizorskog suda popratnim dokumentima. |
| --- | --- |

7.

Upotreba integriranih računalnih sustava ne smije smanjiti mogućnost pristupa Revizorskog suda popratnim dokumentima.

Članak 249. Pravo pristupa Revizorskog suda

| 1. | Komisija, ostale institucije, tijela koja upravljaju prihodima ili rashodima u ime Unije i primatelji osiguravaju Revizorskom sudu sve uvjete i sve podatke koje Revizorski sud smatra potrebnim za izvršavanje svoje zadaće. Oni stavljaju na raspolaganje Revizorskom sudu
  , na njegov zahtjev,
  sve dokumente koji se odnose na dodjelu i izvršenje ugovora koji se financiraju iz proračuna i sve račune gotovine ili materijala, sve računovodstvene evidencije ili popratne dokumente te administrativne dokumente koji se odnose na to, sve dokumente koji se odnose na prihode i rashode, sve evidencije, sve organigrame službi, koje Revizorski sud smatra potrebnim za reviziju izvješća o proračunskom i financijskom rezultatu na temelju evidencija ili revizija na licu mjesta i, u iste svrhe, sve dokumente i podatke izrađene ili pohranjene u elektroničkom obliku.
  Pravo pristupa Revizorskog suda obuhvaća pristup sustavu informacijske tehnologije koji se upotrebljava za upravljanje prihodima i rashodima koji su predmet revizije Revizorskog suda. |
| --- | --- |

1.

Komisija, ostale institucije, tijela koja upravljaju prihodima ili rashodima u ime Unije i primatelji osiguravaju Revizorskom sudu sve uvjete i sve podatke koje Revizorski sud smatra potrebnim za izvršavanje svoje zadaće. Oni stavljaju na raspolaganje Revizorskom sudu
  , na njegov zahtjev,
  sve dokumente koji se odnose na dodjelu i izvršenje ugovora koji se financiraju iz proračuna i sve račune gotovine ili materijala, sve računovodstvene evidencije ili popratne dokumente te administrativne dokumente koji se odnose na to, sve dokumente koji se odnose na prihode i rashode, sve evidencije, sve organigrame službi, koje Revizorski sud smatra potrebnim za reviziju izvješća o proračunskom i financijskom rezultatu na temelju evidencija ili revizija na licu mjesta i, u iste svrhe, sve dokumente i podatke izrađene ili pohranjene u elektroničkom obliku.
  Pravo pristupa Revizorskog suda obuhvaća pristup sustavu informacijske tehnologije koji se upotrebljava za upravljanje prihodima i rashodima koji su predmet revizije Revizorskog suda.

Tijela za unutarnju reviziju i druge službe predmetnih nacionalnih uprava osiguravaju Revizorskom sudu sve uvjete koje on smatra potrebnima za izvršavanje svoje zadaće.

| 2. | Službenici čije operacije provjerava Revizorski sud:






  (a) | prikazuju svoju dokumentaciju o gotovini u blagajni, eventualnoj ostaloj gotovini, vrijednosnim papirima i svim vrstama vrijednosti, kao i pripadajuću dokumentaciju koja se odnosi na njihovo upravljanje sredstvima koja su im povjerena, kao i sve knjige, registre i ostale dokumente koji se odnose na to; |
| --- | --- | --- |

2.

Službenici čije operacije provjerava Revizorski sud:

(a)

prikazuju svoju dokumentaciju o gotovini u blagajni, eventualnoj ostaloj gotovini, vrijednosnim papirima i svim vrstama vrijednosti, kao i pripadajuću dokumentaciju koja se odnosi na njihovo upravljanje sredstvima koja su im povjerena, kao i sve knjige, registre i ostale dokumente koji se odnose na to;

| (b) | daju na uvid prepisku i sve ostale dokumente potrebne za potpunu provedbu revizije iz članka 247. |
| --- | --- |

(b)

daju na uvid prepisku i sve ostale dokumente potrebne za potpunu provedbu revizije iz članka 247.

Podatke iz prvog podstavka točke (b) može zahtijevati samo Revizorski sud.

| 3. | Revizorski sud ovlašten je za reviziju dokumenata u vezi s prihodima i rashodima Unije koje imaju službe institucija, a osobito službe odgovorne za odluke u vezi s takvim prihodima i rashodima, tijela koja upravljaju prihodima ili rashodima u ime Unije i fizičke i pravne osobe koje primaju uplate iz proračuna. |
| --- | --- |

3.

Revizorski sud ovlašten je za reviziju dokumenata u vezi s prihodima i rashodima Unije koje imaju službe institucija, a osobito službe odgovorne za odluke u vezi s takvim prihodima i rashodima, tijela koja upravljaju prihodima ili rashodima u ime Unije i fizičke i pravne osobe koje primaju uplate iz proračuna.

| 4. | Zadaća utvrđivanja je li prihod primljen i je li rashod nastao zakonito i ispravno i je li financijsko upravljanje bilo dobro, proširuje se na to kako tijela izvan institucija koriste sredstva Unije koja su primila kao doprinose. |
| --- | --- |

4.

Zadaća utvrđivanja je li prihod primljen i je li rashod nastao zakonito i ispravno i je li financijsko upravljanje bilo dobro, proširuje se na to kako tijela izvan institucija koriste sredstva Unije koja su primila kao doprinose.

| 5. | Za sredstva Unije koja se isplaćuju primateljima izvan institucija potrebna je pisana suglasnost tih primatelja ili, u slučaju nepostizanja suglasnosti s njima, ugovaratelja ili podugovaratelja s provedbom revizije Revizorskog suda vezano uz korištenje odobrenog financiranja. |
| --- | --- |

5.

Za sredstva Unije koja se isplaćuju primateljima izvan institucija potrebna je pisana suglasnost tih primatelja ili, u slučaju nepostizanja suglasnosti s njima, ugovaratelja ili podugovaratelja s provedbom revizije Revizorskog suda vezano uz korištenje odobrenog financiranja.

| 6. | Komisija osigurava Revizorskom sudu, na njegov zahtjev, sve podatke o operacijama uzimanja i davanja zajmova. |
| --- | --- |

6.

Komisija osigurava Revizorskom sudu, na njegov zahtjev, sve podatke o operacijama uzimanja i davanja zajmova.

| 7. | Upotreba integriranih računalnih sustava ne smije smanjiti mogućnost pristupa Revizorskog suda popratnim dokumentima.
  Kad god je to tehnički moguće, elektronički pristup podatcima i dokumentima koji su potrebni za reviziju daje se Revizorskom sudu u njegovim poslovnim prostorima. |
| --- | --- |

7.

Upotreba integriranih računalnih sustava ne smije smanjiti mogućnost pristupa Revizorskog suda popratnim dokumentima.
  Kad god je to tehnički moguće, elektronički pristup podatcima i dokumentima koji su potrebni za reviziju daje se Revizorskom sudu u njegovim poslovnim prostorima.

Članak 250. Godišnje izvješće Revizorskog suda

| 1. | Revizorski sud do 15. lipnja prosljeđuje Komisiji i odgovarajućim institucijama sva opažanja koja su po njegovu mišljenju takva da bi trebala biti uvrštena u godišnje izvješće. Ta su opažanja povjerljiva i podliježu kontradiktornom postupku. Svaka institucija šalje svoj odgovor Revizorskom sudu do 15. listopada. Odgovori svih institucija osim Komisije šalju se istodobno Komisiji. |
| --- | --- |

1.

Revizorski sud do 15. lipnja prosljeđuje Komisiji i odgovarajućim institucijama sva opažanja koja su po njegovu mišljenju takva da bi trebala biti uvrštena u godišnje izvješće. Ta su opažanja povjerljiva i podliježu kontradiktornom postupku. Svaka institucija šalje svoj odgovor Revizorskom sudu do 15. listopada. Odgovori svih institucija osim Komisije šalju se istodobno Komisiji.

| 2. | Godišnje izvješće sadržava ocjenu dobrog financijskog upravljanja. |
| --- | --- |

2.

Godišnje izvješće sadržava ocjenu dobrog financijskog upravljanja.

| 3. | Godišnje izvješće sadržava dio za svaku instituciju posebno. Revizorski sud može dodati sažeto izvješće ili općenita opažanja koja smatra opravdanima. |
| --- | --- |

3.

Godišnje izvješće sadržava dio za svaku instituciju posebno. Revizorski sud može dodati sažeto izvješće ili općenita opažanja koja smatra opravdanima.

Revizorski sud poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurao da se odgovori svake pojedine institucije na njegova opažanja objave pored ili nakon svakog opažanja na koja se odnose.

| 4. | Revizorski sud do 15. studenoga šalje nadležnim tijelima odgovornima za davanje razrješnice i ostalim institucijama svoje godišnje izvješće s popratnim odgovorima institucija i osigurava njihovo objavljivanje u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

4.

Revizorski sud do 15. studenoga šalje nadležnim tijelima odgovornima za davanje razrješnice i ostalim institucijama svoje godišnje izvješće s popratnim odgovorima institucija i osigurava njihovo objavljivanje u Službenom listu Europske unije.

Članak 250. Godišnje izvješće Revizorskog suda

| 1. | Revizorski sud do 15.

  30.
   lipnja prosljeđuje Komisiji i odgovarajućim institucijama sva opažanja koja su po njegovu mišljenju takva da bi trebala biti uvrštena u godišnje izvješće
  kako bi se predmetnoj instituciji omogućilo da iznese primjedbe o njima
  . Ta su opažanja povjerljiva i podliježu kontradiktornom postupku. Svaka institucija šalje svoj odgovor Revizorskom sudu do 15. listopada

  srpnja
  . Odgovori svih institucija osim Komisije šalju se istodobno Komisiji. |
| --- | --- |

1.

Revizorski sud do 15.

  30.
   lipnja prosljeđuje Komisiji i odgovarajućim institucijama sva opažanja koja su po njegovu mišljenju takva da bi trebala biti uvrštena u godišnje izvješće
  kako bi se predmetnoj instituciji omogućilo da iznese primjedbe o njima
  . Ta su opažanja povjerljiva i podliježu kontradiktornom postupku. Svaka institucija šalje svoj odgovor Revizorskom sudu do 15. listopada

  srpnja
  . Odgovori svih institucija osim Komisije šalju se istodobno Komisiji.

| 2. | Godišnje izvješće sadržava ocjenu dobrog financijskog upravljanja. |
| --- | --- |

2.

Godišnje izvješće sadržava ocjenu dobrog financijskog upravljanja.

| 3. | Godišnje izvješće sadržava dio za svaku instituciju posebno. Revizorski sud može dodati sažeto izvješće ili općenita opažanja koja smatra opravdanima. |
| --- | --- |

3.

Godišnje izvješće sadržava dio za svaku instituciju posebno. Revizorski sud može dodati sažeto izvješće ili općenita opažanja koja smatra opravdanima.

Revizorski sud poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurao da se odgovori svake pojedine institucije na njegova opažanja objave pored ili nakon svakog opažanja na koja se odnose

  zajedno s godišnjim izvješćem
  .

| 4. | Revizorski sud do 15. studenoga šalje nadležnim tijelima odgovornima za davanje razrješnice i ostalim institucijama svoje godišnje izvješće s popratnim odgovorima institucija i osigurava njihovo objavljivanje u Službenom listu Europske unije. |
| --- | --- |

4.

Revizorski sud do 15. studenoga šalje nadležnim tijelima odgovornima za davanje razrješnice i ostalim institucijama svoje godišnje izvješće s popratnim odgovorima institucija i osigurava njihovo objavljivanje u Službenom listu Europske unije.

Članak 251. Posebna izvješća Revizorskog suda

| 1. | Revizorski sud predmetnoj instituciji ili tijelu prosljeđuje sva opažanja koja su po njegovu mišljenju takva da bi se morala naći u posebnom izvješću. Ta su opažanja povjerljiva i podliježu kontradiktornom postupku. |
| --- | --- |

1.

Revizorski sud predmetnoj instituciji ili tijelu prosljeđuje sva opažanja koja su po njegovu mišljenju takva da bi se morala naći u posebnom izvješću. Ta su opažanja povjerljiva i podliježu kontradiktornom postupku.

Predmetna institucija ili tijelo, u pravilu u roku od šest tjedana od slanja tih opažanja, obavješćuje Revizorski sud o svim odgovorima koje želi dati o tim opažanjima. Taj se rok suspendira u valjano opravdanim slučajevima, posebno ako je tijekom kontradiktornog postupka predmetnoj instituciji ili tijelu potrebna povratna informacija iz država članica kako bi finalizirali svoj odgovor.

Odgovori predmetne institucije ili tijela izravno se i isključivo odnose na opažanja Revizorskog suda.

Revizorski sud osigurava da se posebna izvješća sastave i donesu u primjerenom roku, koji u pravilu ne premašuje 13 mjeseci.

Posebna izvješća, zajedno s odgovorima predmetnih institucija ili tijela, prosljeđuju se bez odgađanja Europskom parlamentu i Vijeću, od kojih svaki odlučuje, prema potrebi u suradnji s Komisijom, koje je radnje potrebno poduzeti kao odgovor.

Revizorski sud poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurao da se odgovori svake predmetne institucije ili tijela na njegova opažanja objave pored svakog opažanja na koje se odnose ili nakon njega te objavljuje vremenski raspored za sastavljanje posebnog izvješća.

Članak 251. Tematska izvješća Revizorskog suda

| 1. | Revizorski sud predmetnoj instituciji ili tijelu prosljeđuje sva opažanja koja su po njegovu mišljenju takva da bi se morala naći u tematskom izvješću
  kako bi se predmetnoj instituciji omogućilo da iznese primjedbe o njima
  . Ta su opažanja povjerljiva i podliježu kontradiktornom postupku. |
| --- | --- |

1.

Revizorski sud predmetnoj instituciji ili tijelu prosljeđuje sva opažanja koja su po njegovu mišljenju takva da bi se morala naći u tematskom izvješću
  kako bi se predmetnoj instituciji omogućilo da iznese primjedbe o njima
  . Ta su opažanja povjerljiva i podliježu kontradiktornom postupku.

Predmetna institucija ili tijelo, u pravilu u roku od šest tjedana od slanja tih opažanja, obavješćuje Revizorski sud o svim odgovorima koje želi dati o tim opažanjima. Taj se rok suspendira u valjano opravdanim slučajevima, posebno ako je tijekom kontradiktornog postupka predmetnoj instituciji ili tijelu potrebna povratna informacija iz država članica kako bi finalizirali svoj odgovor.

Odgovori predmetne institucije ili tijela izravno se i isključivo odnose na opažanja Revizorskog suda.

Revizorski sud osigurava da se tematska izvješća sastave i donesu u primjerenom roku, koji u pravilu ne premašuje 13 mjeseci.

Tematska izvješća, zajedno s odgovorima predmetnih institucija ili tijela, prosljeđuju se bez odgađanja Europskom parlamentu i Vijeću, od kojih svaki odlučuje, prema potrebi u suradnji s Komisijom, koje je radnje potrebno poduzeti kao odgovor.

Revizorski sud poduzima sve potrebne mjere kako bi osigurao da se odgovori svake predmetne institucije ili tijela na njegova opažanja objave pored svakog opažanja na koje se odnose ili nakon njega te objavljuje vremenski raspored za sastavljanje posebnog izvješća

  zajedno s tematskim izvj ešćem.

---

PRILOG II.

IZVJEŠĆIVANJE

| | Podnošenje redovitih izvješća Komisije (na temelju važeće Financijske uredbe) | Prijedlog podnošenja redovitih izvješća Komisije (na temelju prijedloga Financijske uredbe) | Izmjene koje je predložio Sud |
| --- | --- | --- | --- |
| | Datum | Izvješće | Datum | Izvješće | Dostavljeno u svrhu revizije | Izvješće |
| 1 | 1. ožujka „n+1” | Privremena računovodstvena dokumentacija drugih institucija i tijela za godinu „n” | 1. ožujka „n+1” | Privremena računovodstvena dokumentacija drugih institucija i tijela za godinu „n” | 1. ožujka „n+1” | Privremena računovodstvena dokumentacija
  svih
  institucija i tijela za godinu „n” |
| 2 | 31. ožujka „n+1” | Privremena računovodstvena dokumentacija Komisije i konsolidirana privremena računovodstvena dokumentacija Unije za godinu „n” | 31. ožujka „n+1” | Privremena računovodstvena dokumentacija Komisije i konsolidirana privremena računovodstvena dokumentacija Unije za godinu „n” | 31. ožujka „n+1” | Konsolidirana privremena računovodstvena dokumentacija Unije za godinu „n” |
| 3 | 31. ožujka „n+1” | Izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za godinu „n” (članak 142. važeće Financijske uredbe) | 31. ožujka „n+1” | Izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za godinu „n” (članak 241. prijedloga Financijske uredbe) | 1. ožujka „n+1” | Izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za godinu „n” (članak 241. prijedloga Financijske uredbe) |
| 4 | 15. lipnja „n+1” | Sažetak godišnjih izvješća o radu (članak 66. stavak 9. važeće Financijske uredbe) | 31. srpnja „n+1” | Uključeno u godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 239. prijedloga Financijske uredbe) | 31. ožujka „n+1” | Jedinstveno izvješće o odgovornosti |
| 5 | | Ocjena financija Unije na temelju postignutih rezultata (članak 318. UFEU-a) | 31. srpnja „n+1” | Uključeno u godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 239. prijedloga Financijske uredbe) | 1. svibnja „n+1” | Zasebno izvješće s pojašnjenjem mjere u kojoj su obavljene evaluacije i nalaza tih evaluacija na razini različitih politika potrošnje EU-a i drugih politika |
| 6 | 1. srpnja „n+1” | Godišnje izvješće o radu za godinu „n” | 31. srpnja „n+1” | Uključeno u godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 239. prijedloga Financijske uredbe). O informacijama o uspješnosti programa izvješćivalo bi se u okviru izvještaja o programima priloženih nacrtu proračuna. | | Dokumenti Komisije za unutarnju uporabu. Nije potrebno uključiti ih u Financijsku uredbu. Ključne informacije o uspješnosti koje bi mogle biti uključene u izvješće o ocjeni financija. |
| 7 | 1. srpnja „n+1” | Završna računovodstvena dokumentacija drugih institucija i tijela za godinu „n” (članak 148. važeće Financijske uredbe) | 1. srpnja „n+1” | Završna računovodstvena dokumentacija drugih institucija i tijela za godinu „n” (članak 238. prijedloga Financijske uredbe) | 15. lipnja „n+1” | Završna računovodstvena dokumentacija
  svih
  institucija i tijela za godinu „n” |
| 8 | 31. srpnja „n+1” | Završna konsolidirana računovodstvena dokumentacija drugih institucija i tijela za godinu „n” (članak 148. važeće Financijske uredbe) | 31. srpnja „n+1” | Konsolidirana godišnja računovodstvena dokumentacija (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 238. stavak 5. i članak 239. prijedloga Financijske uredbe) | 30. lipnja „n+1” | Konsolidirana godišnja računovodstvena dokumentacija |
| 9 | 31. srpnja „n+1” | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu: „Zaštita proračuna EU-a do kraja godine ‚n’” | 31. srpnja „n+1” | Izvješće o preventivnim i korektivnim mjerama za proračun EU-a (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 239. prijedloga Financijske uredbe) | 31. ožujka „n+1” | Izvješće o preventivnim i korektivnim mjerama za proračun EU-a (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 239. prijedloga Financijske uredbe) |
| 10 | | Izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije (borba protiv prijevara) (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 325. UFEU-a) | 31. srpnja „n+1” | Izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije (borba protiv prijevara) (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 325. UFEU-a) | 31. ožujka „n+1” | Izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije (borba protiv prijevara) (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 325. UFEU-a) |
| 11 | | Izvješće o unutarnjoj reviziji (članak 99. stavak 5. važeće Financijske uredbe) | 31. srpnja „n+1” | Izvješće o unutarnjoj reviziji (članak 116. stavak 8. prijedloga Financijske uredbe) | 31. ožujka „n+1” | Uključeno u jedinstveno izvješće o odgovornosti |
| 12 | | Izvješće o daljnjim mjerama u vezi s razrješnicom (članak 165. stavak 3. važeće Financijske uredbe) | 31. srpnja „n+2” | Izvješće o daljnjim mjerama u vezi s razrješnicom (članak 253. stavak 3. prijedloga Financijske uredbe) | | |
| 13 | 15. lipnja „n+1” | Izvješće o uzajamnim fondovima | | Izvješće o uzajamnim fondovima (članak 244. prijedloga Financijske uredbe) | 30. lipnja „n+1” | Uključeno u konsolidiranu godišnju računovodstvenu dokumentaciju kao konsolidirani izvještaj |
| 14 | 1. rujna „n+1” | Nacrt proračuna za godinu „n+2” | 1. rujna „n+1” | Nacrt proračuna






  — | Uključujući i informacije o financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima i financijskoj pomoći |

Podnošenje redovitih izvješća Komisije (na temelju važeće Financijske uredbe)

Prijedlog podnošenja redovitih izvješća Komisije (na temelju prijedloga Financijske uredbe)

Izmjene koje je predložio Sud

Datum

Izvješće

Datum

Izvješće

Dostavljeno u svrhu revizije

Izvješće

1

1. ožujka „n+1”

Privremena računovodstvena dokumentacija drugih institucija i tijela za godinu „n”

1. ožujka „n+1”

Privremena računovodstvena dokumentacija drugih institucija i tijela za godinu „n”

1. ožujka „n+1”

Privremena računovodstvena dokumentacija
  svih
  institucija i tijela za godinu „n”

2

31. ožujka „n+1”

Privremena računovodstvena dokumentacija Komisije i konsolidirana privremena računovodstvena dokumentacija Unije za godinu „n”

31. ožujka „n+1”

Privremena računovodstvena dokumentacija Komisije i konsolidirana privremena računovodstvena dokumentacija Unije za godinu „n”

31. ožujka „n+1”

Konsolidirana privremena računovodstvena dokumentacija Unije za godinu „n”

3

31. ožujka „n+1”

Izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za godinu „n” (članak 142. važeće Financijske uredbe)

31. ožujka „n+1”

Izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za godinu „n” (članak 241. prijedloga Financijske uredbe)

1. ožujka „n+1”

Izvješće o proračunskom i financijskom upravljanju za godinu „n” (članak 241. prijedloga Financijske uredbe)

4

15. lipnja „n+1”

Sažetak godišnjih izvješća o radu (članak 66. stavak 9. važeće Financijske uredbe)

31. srpnja „n+1”

Uključeno u godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 239. prijedloga Financijske uredbe)

31. ožujka „n+1”

Jedinstveno izvješće o odgovornosti

5

Ocjena financija Unije na temelju postignutih rezultata (članak 318. UFEU-a)

31. srpnja „n+1”

Uključeno u godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 239. prijedloga Financijske uredbe)

1. svibnja „n+1”

Zasebno izvješće s pojašnjenjem mjere u kojoj su obavljene evaluacije i nalaza tih evaluacija na razini različitih politika potrošnje EU-a i drugih politika

6

1. srpnja „n+1”

Godišnje izvješće o radu za godinu „n”

31. srpnja „n+1”

Uključeno u godišnje izvješće o upravljanju i uspješnosti (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 239. prijedloga Financijske uredbe). O informacijama o uspješnosti programa izvješćivalo bi se u okviru izvještaja o programima priloženih nacrtu proračuna.

Dokumenti Komisije za unutarnju uporabu. Nije potrebno uključiti ih u Financijsku uredbu. Ključne informacije o uspješnosti koje bi mogle biti uključene u izvješće o ocjeni financija.

7

1. srpnja „n+1”

Završna računovodstvena dokumentacija drugih institucija i tijela za godinu „n” (članak 148. važeće Financijske uredbe)

1. srpnja „n+1”

Završna računovodstvena dokumentacija drugih institucija i tijela za godinu „n” (članak 238. prijedloga Financijske uredbe)

15. lipnja „n+1”

Završna računovodstvena dokumentacija
  svih
  institucija i tijela za godinu „n”

8

31. srpnja „n+1”

Završna konsolidirana računovodstvena dokumentacija drugih institucija i tijela za godinu „n” (članak 148. važeće Financijske uredbe)

31. srpnja „n+1”

Konsolidirana godišnja računovodstvena dokumentacija (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 238. stavak 5. i članak 239. prijedloga Financijske uredbe)

30. lipnja „n+1”

Konsolidirana godišnja računovodstvena dokumentacija

9

31. srpnja „n+1”

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću i Revizorskom sudu: „Zaštita proračuna EU-a do kraja godine ‚n’”

31. srpnja „n+1”

Izvješće o preventivnim i korektivnim mjerama za proračun EU-a (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 239. prijedloga Financijske uredbe)

31. ožujka „n+1”

Izvješće o preventivnim i korektivnim mjerama za proračun EU-a (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 239. prijedloga Financijske uredbe)

10

Izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije (borba protiv prijevara) (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 325. UFEU-a)

31. srpnja „n+1”

Izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije (borba protiv prijevara) (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 325. UFEU-a)

31. ožujka „n+1”

Izvješće o zaštiti financijskih interesa Europske unije (borba protiv prijevara) (u sklopu integriranog paketa financijskih izvještaja) (članak 325. UFEU-a)

11

Izvješće o unutarnjoj reviziji (članak 99. stavak 5. važeće Financijske uredbe)

31. srpnja „n+1”

Izvješće o unutarnjoj reviziji (članak 116. stavak 8. prijedloga Financijske uredbe)

31. ožujka „n+1”

Uključeno u jedinstveno izvješće o odgovornosti

12

Izvješće o daljnjim mjerama u vezi s razrješnicom (članak 165. stavak 3. važeće Financijske uredbe)

31. srpnja „n+2”

Izvješće o daljnjim mjerama u vezi s razrješnicom (članak 253. stavak 3. prijedloga Financijske uredbe)

13

15. lipnja „n+1”

Izvješće o uzajamnim fondovima

Izvješće o uzajamnim fondovima (članak 244. prijedloga Financijske uredbe)

30. lipnja „n+1”

Uključeno u konsolidiranu godišnju računovodstvenu dokumentaciju kao konsolidirani izvještaj

14

1. rujna „n+1”

Nacrt proračuna za godinu „n+2”

1. rujna „n+1”

Nacrt proračuna

—

Uključujući i informacije o financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima i financijskoj pomoći

| — | Izvještaji o programima |
| --- | --- |

—

Izvještaji o programima

15

15. rujna

Izvješće o zamijećenim trenutačnim rizicima, novim računovodstvenim pitanjima i podatke o povratima (članak 150. stavak 4. važeće Financijske uredbe)

15. rujna

Izvješće o zamijećenim trenutačnim rizicima, novim računovodstvenim pitanjima i podatke o povratima (članak 243. prijedloga Financijske uredbe)

1. rujna

Izvješće o zamijećenim trenutačnim rizicima, novim računovodstvenim pitanjima i podatke o povratima (članak 243. prijedloga Financijske uredbe)

16

Izvješće o proračunskim jamstvima i rizicima (članak 149.)

Spojeno s izvješćem o financijskim instrumentima koje je priloženo nacrtu proračuna

17

listopad/studeni „n+1”

Izvješće Komisije Europskom parlamentu i Vijeću o financijskim instrumentima koji se financiraju iz općeg proračuna (članak 140. stavak 8. važeće Financijske uredbe)

1. rujna „n+1”

Izvješće o financijskim instrumentima, proračunskim jamstvima, financijskoj pomoći, potencijalnim obvezama i zajedničkom fondu za rezervacije (članak 39. stavak 4. i 5., članak 50. stavak 1. točka (d), članak 242. prijedloga Financijske uredbe). Dostavlja se s nacrtom proračuna za godinu „n+2”

---