# Euroopa Liidu L 144/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 144 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik27. aprill 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 144

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik27. aprill 2021

---

| Sisukord | | II   Muud kui seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (EL) 2021/675, 20. aprill 2021, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu muutmiseks | 1 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/676, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1352, millega antakse Malta Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras | 3 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/677, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1351, millega antakse Läti Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras | 7 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/678, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1350, millega antakse Leedu Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras | 12 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/679, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1346, millega antakse Kreeka Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras | 16 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/680, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1344, millega antakse Küprose Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras | 19 |
| | * | Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/681, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1342, millega antakse Belgia Kuningriigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras | 24 |
| | * | Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/682, 26. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/715 Argentinast pärit määratletud puuviljade osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 2744 all) | 31 |
| | | KODU- JA TÖÖKORRAD |
| | * | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti juhtkomitee otsus, 11. detsember 2020, sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti tegevuse raames | 35 |

Sisukord

II   Muud kui seadusandlikud aktid

Lehekülg

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (EL) 2021/675, 20. aprill 2021, millega antakse luba alustada läbirääkimisi 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu muutmiseks

1

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/676, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1352, millega antakse Malta Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

3

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/677, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1351, millega antakse Läti Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

7

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/678, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1350, millega antakse Leedu Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

12

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/679, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1346, millega antakse Kreeka Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

16

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/680, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1344, millega antakse Küprose Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

19

*

Nõukogu rakendusotsus (EL) 2021/681, 23. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1342, millega antakse Belgia Kuningriigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

24

*

Komisjoni rakendusotsus (EL) 2021/682, 26. aprill 2021, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/715 Argentinast pärit määratletud puuviljade osas
  (teatavaks tehtud numbri C(2021) 2744 all)

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 2744 all)

31

KODU- JA TÖÖKORRAD

*

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti juhtkomitee otsus, 11. detsember 2020, sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti tegevuse raames

35

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

OTSUSED

| 27.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/1 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/1

---

NÕUKOGU OTSUS (EL) 2021/675,

20. aprill 2021,

millega antakse luba alustada läbirääkimisi 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu muutmiseks

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 207 lõiget 3 ning artikli 207 lõike 4 esimest lõiku koostoimes artikli 218 lõigetega 3 ja 4,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni soovitust

ning arvestades järgmist:

| (1) | Liit on 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu (edaspidi „leping“) osaline vastavalt nõukogu otsusele 2012/189/EL (1) ja rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“) liige. |
| --- | --- |

(1)

Liit on 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu (edaspidi „leping“) osaline vastavalt nõukogu otsusele 2012/189/EL (1) ja rahvusvahelise kakaoorganisatsiooni (edaspidi „organisatsioon“) liige.

| (2) | Vastavalt lepingu artiklile 7 täidab rahvusvaheline kakaonõukogu (edaspidi „kakaonõukogu“) kõiki lepingu rakendamiseks vajalikke ülesandeid või korraldab nende täitmist. Lepingu artikli 12 kohaselt tehakse kakaonõukogu otsused üldjuhul konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused kvalifitseeritud häälteenamusega. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt lepingu artiklile 7 täidab rahvusvaheline kakaonõukogu (edaspidi „kakaonõukogu“) kõiki lepingu rakendamiseks vajalikke ülesandeid või korraldab nende täitmist. Lepingu artikli 12 kohaselt tehakse kakaonõukogu otsused üldjuhul konsensuse alusel. Kui konsensust ei saavutata, tehakse otsused kvalifitseeritud häälteenamusega.

| (3) | Lepingu artikli 10 kohaselt on organisatsiooni liikmetel kakaonõukogus kokku 2000 häält. Igal liikmel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt kõnealuses artiklis sätestatud kriteeriumidele. |
| --- | --- |

(3)

Lepingu artikli 10 kohaselt on organisatsiooni liikmetel kakaonõukogus kokku 2000 häält. Igal liikmel on konkreetne arv hääli, mida igal aastal kohandatakse vastavalt kõnealuses artiklis sätestatud kriteeriumidele.

| (4) | Võttes arvesse kakaosektori tähtsust paljude liikmesriikide ja Euroopa kakaosektori majanduse jaoks, on liidu huvides osaleda rahvusvahelises kakaolepingus. |
| --- | --- |

(4)

Võttes arvesse kakaosektori tähtsust paljude liikmesriikide ja Euroopa kakaosektori majanduse jaoks, on liidu huvides osaleda rahvusvahelises kakaolepingus.

| (5) | Nii tootvatest kui ka eksportivatest organisatsiooni liikmetest koosnev tehniline töörühm tegi hulga tööd, et esitada konkreetsed ettepanekud lepingu muutmiseks. Organisatsiooni liikmeid kutsuti üles esitama soovitusi selle tehnilise analüüsi algatamiseks ja nii tegi ka liit. Kakaonõukogu peab ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) juhtimisel alustama lepingu osalise läbivaatamise läbirääkimisi aegsasti enne lepingu kehtivusaja, s.o 30. september 2022, lõppu. Lepingu läbivaatamisele kuuluvate valdkondade üle tuleb pidada ametlikke läbirääkimisi. Need läbirääkimised peavad lõppema hiljemalt 30. septembril 2022. |
| --- | --- |

(5)

Nii tootvatest kui ka eksportivatest organisatsiooni liikmetest koosnev tehniline töörühm tegi hulga tööd, et esitada konkreetsed ettepanekud lepingu muutmiseks. Organisatsiooni liikmeid kutsuti üles esitama soovitusi selle tehnilise analüüsi algatamiseks ja nii tegi ka liit. Kakaonõukogu peab ÜRO Kaubandus- ja Arengukonverentsi (UNCTAD) juhtimisel alustama lepingu osalise läbivaatamise läbirääkimisi aegsasti enne lepingu kehtivusaja, s.o 30. september 2022, lõppu. Lepingu läbivaatamisele kuuluvate valdkondade üle tuleb pidada ametlikke läbirääkimisi. Need läbirääkimised peavad lõppema hiljemalt 30. septembril 2022.

| (6) | Kõik ametlikel läbirääkimistel kokku lepitud muudatused tuleks vastu võtta lepingu artiklis 63 sätestatud korras. Kõnealuse artikli kohaselt võib kakaonõukogu konsensuse alusel või kvalifitseeritud häälteenamusega anda lepinguosalistele soovituse lepingu muutumiseks. Muudatus jõustub kooskõlas lepingu artikli 63 lõikega 1, mille kohaselt peab teatav protsent lepinguosalistest esitama heakskiitmisteate. Liit kui lepingu artikli 4 kohane organisatsiooni liige ja lepinguosaline peaks saama osaleda läbirääkimistes lepingu muutmise üle. |
| --- | --- |

(6)

Kõik ametlikel läbirääkimistel kokku lepitud muudatused tuleks vastu võtta lepingu artiklis 63 sätestatud korras. Kõnealuse artikli kohaselt võib kakaonõukogu konsensuse alusel või kvalifitseeritud häälteenamusega anda lepinguosalistele soovituse lepingu muutumiseks. Muudatus jõustub kooskõlas lepingu artikli 63 lõikega 1, mille kohaselt peab teatav protsent lepinguosalistest esitama heakskiitmisteate. Liit kui lepingu artikli 4 kohane organisatsiooni liige ja lepinguosaline peaks saama osaleda läbirääkimistes lepingu muutmise üle.

| (7) | Seetõttu on kohane, et komisjonil oleks luba osaleda lepingu osalise läbivaatamise läbirääkimistel, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu on kohane, et komisjonil oleks luba osaleda lepingu osalise läbivaatamise läbirääkimistel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

1.   Komisjonile antakse luba pidada liidu nimel läbirääkimisi 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu muutmiseks.

2.   Läbirääkimisi peetakse käesoleva otsuse addendum’is esitatud nõukogu läbirääkimisjuhiste kohaselt.

Artikkel 2

Läbirääkimiste pidamisel konsulteeritakse põhitarbeainete töörühmaga.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud komisjonile.

Brüssel, 20. aprill 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Nõukogu 26. märtsi 2012. aasta otsus 2012/189/EL 2010. aasta rahvusvahelise kakaolepingu sõlmimise kohta (ELT L 102, 12.4.2012, lk 1).

1

---

| 27.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/3 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/3

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/676,

23. aprill 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1352, millega antakse Malta Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. mai 2020. aasta määrust (EL) 2020/672, millega luuakse COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Malta 7. augustil 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Maltale finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 243 632 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Malta riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(1)

Malta 7. augustil 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Maltale finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 243 632 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Malta riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.

| (2) | Malta kasutatava laenu eesmärk oli rahastada lühendatud tööaja kavasid, samalaadseid meetmeid ja tervisemeetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1352 artiklis 3 (2). |
| --- | --- |

(2)

Malta kasutatava laenu eesmärk oli rahastada lühendatud tööaja kavasid, samalaadseid meetmeid ja tervisemeetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1352 artiklis 3 (2).

| (3) | Oluline osa Malta tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Malta avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses meetmega, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1352 artikli 3 punktis a. |
| --- | --- |

(3)

Oluline osa Malta tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Malta avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses meetmega, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1352 artikli 3 punktis a.

| (4) | COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Malta on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Malta valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 9,4 % ja 55,2 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt väheneb Malta valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 6,3 %-le SKP-st ja võlg suureneb 60,0 %-le SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Malta SKP suurenema 2021. aastal 4,5 %. |
| --- | --- |

(4)

COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Malta on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Malta valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 9,4 % ja 55,2 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt väheneb Malta valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 6,3 %-le SKP-st ja võlg suureneb 60,0 %-le SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Malta SKP suurenema 2021. aastal 4,5 %.

| (5) | 10. märtsil 2021 taotles Malta liidult lisafinantsabi 177 185 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ja selle kriisi sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Eelkõige puudutab see põhjenduses 6 osutatud meedet. |
| --- | --- |

(5)

10. märtsil 2021 taotles Malta liidult lisafinantsabi 177 185 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ja selle kriisi sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Eelkõige puudutab see põhjenduses 6 osutatud meedet.

| (6) | Malta ettevõtlusseaduse (Malta seaduste kogu peatükk 463) „Malta Enterprise Act (Chap. 463 of the Laws of Malta)“/„L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta’ Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta’ Malta)“ ja valitsuse 13. aprilli 2020. aasta teatisega nr 389 „Government Notice No 389 of 13 April 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta’ April 2020“, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1352 artikli 3 punktis a, nähti ette COVID-19 puhanguga seotud palgatoetus töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pandeemiast põhjustatud häirete tagajärgede leevendamiseks. 2020. aasta märtsist juunini oli täiskohaga töötajatel, kes töötavad kriisist enim mõjutatud sektorites (loetletud A lisas), nagu on osutatud valitsuse teatises nr 389, õigus saada palgatoetust 800 eurot kuus. Valitsuse teatises nr 389 osutatud B lisas loetletud vähem mõjutatud sektorites võisid täistööajaga töötajad saada 160 eurot kuus. Toetust anti ka osalise tööajaga töötajatele, kuid väiksemas summas. 2020. aasta juulis vaadati läbi kahes lisas esitatud sektorite loetelu. Varem kava raames toetatud, kuid läbi vaadatud A või B lisast välja jäetud sektorite täiskohaga töötajatele nähti ette 600 euro suurune palgatoetus. Nende tingimustega kava pikendati 2020. aasta lõpuni. Alates 2021. aasta jaanuarist kajastab palgatoetuse suurus müügikäibe vähenemist: käive kuue kuu jooksul 2020. aasta märtsist oktoobrini võrreldes kuue kuu jooksul 2019. aasta märtsist oktoobrini deklareeritud käibega. Kui käibemaksuandmed ei ole kättesaadavad, makstakse palgatoetus välja 2020. aastal kohaldatud kriteeriumide alusel. Kava plaanitakse rakendada 2021. aasta lõpuni. 2021. aasta teisel poolel jääb toetus kooskõlas kehtestatud parameetritega jõusse majutus- ja toitlustustegevuse puhul. Muude abikõlblike tegevuste puhul väheneb toetus 2021. aasta kolmandas kvartalis 66 %-le ja aasta viimases kvartalis 33 %-le. Kava jääb kättesaadavaks ainult neile ettevõtetele, kes olid abikõlblikud juba algse kava alusel. Praegu rakendab seda kava praktikas asutus „Malta Enterprise“ ja seda täpsustatakse peagi avaldatavas valitsuse teatises. Uute reeglite kohaselt hõlmab kava ka töötajate asendamist (st nende asendamist, kes lõpetasid töösuhte vabatahtlikult pärast 2020. aasta juunit), tingimusel et ei ületata töötajate arvu, nagu see oli 2020. aasta mai lõpu seisuga. Ametiasutused tegid taotluse ainult selle osa avaliku sektori kulutuste kohta, mis on seotud pidevalt töötanud töötajatega, jättes välja selle osa, mis on seotud äsja tööle võetud uute töötajatega. |
| --- | --- |

(6)

Malta ettevõtlusseaduse (Malta seaduste kogu peatükk 463) „Malta Enterprise Act (Chap. 463 of the Laws of Malta)“/„L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta’ Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta’ Malta)“ ja valitsuse 13. aprilli 2020. aasta teatisega nr 389 „Government Notice No 389 of 13 April 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta’ April 2020“, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1352 artikli 3 punktis a, nähti ette COVID-19 puhanguga seotud palgatoetus töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele pandeemiast põhjustatud häirete tagajärgede leevendamiseks. 2020. aasta märtsist juunini oli täiskohaga töötajatel, kes töötavad kriisist enim mõjutatud sektorites (loetletud A lisas), nagu on osutatud valitsuse teatises nr 389, õigus saada palgatoetust 800 eurot kuus. Valitsuse teatises nr 389 osutatud B lisas loetletud vähem mõjutatud sektorites võisid täistööajaga töötajad saada 160 eurot kuus. Toetust anti ka osalise tööajaga töötajatele, kuid väiksemas summas. 2020. aasta juulis vaadati läbi kahes lisas esitatud sektorite loetelu. Varem kava raames toetatud, kuid läbi vaadatud A või B lisast välja jäetud sektorite täiskohaga töötajatele nähti ette 600 euro suurune palgatoetus. Nende tingimustega kava pikendati 2020. aasta lõpuni. Alates 2021. aasta jaanuarist kajastab palgatoetuse suurus müügikäibe vähenemist: käive kuue kuu jooksul 2020. aasta märtsist oktoobrini võrreldes kuue kuu jooksul 2019. aasta märtsist oktoobrini deklareeritud käibega. Kui käibemaksuandmed ei ole kättesaadavad, makstakse palgatoetus välja 2020. aastal kohaldatud kriteeriumide alusel. Kava plaanitakse rakendada 2021. aasta lõpuni. 2021. aasta teisel poolel jääb toetus kooskõlas kehtestatud parameetritega jõusse majutus- ja toitlustustegevuse puhul. Muude abikõlblike tegevuste puhul väheneb toetus 2021. aasta kolmandas kvartalis 66 %-le ja aasta viimases kvartalis 33 %-le. Kava jääb kättesaadavaks ainult neile ettevõtetele, kes olid abikõlblikud juba algse kava alusel. Praegu rakendab seda kava praktikas asutus „Malta Enterprise“ ja seda täpsustatakse peagi avaldatavas valitsuse teatises. Uute reeglite kohaselt hõlmab kava ka töötajate asendamist (st nende asendamist, kes lõpetasid töösuhte vabatahtlikult pärast 2020. aasta juunit), tingimusel et ei ületata töötajate arvu, nagu see oli 2020. aasta mai lõpu seisuga. Ametiasutused tegid taotluse ainult selle osa avaliku sektori kulutuste kohta, mis on seotud pidevalt töötanud töötajatega, jättes välja selle osa, mis on seotud äsja tööle võetud uute töötajatega.

| (7) | Malta vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Malta on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 427 961 805 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mis on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on otseselt seotud sellise olemasoleva lühendatud tööaja kavaga samalaadse riikliku tööturumeetme pikendamisega, millega on hõlmatud oluline osa Malta ettevõtjatest ja tööjõust. Malta rahastas suurenenud avaliku sektori kulutusi 7 144 805 euro ulatuses oma vahenditest. |
| --- | --- |

(7)

Malta vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Malta on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 427 961 805 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mis on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on otseselt seotud sellise olemasoleva lühendatud tööaja kavaga samalaadse riikliku tööturumeetme pikendamisega, millega on hõlmatud oluline osa Malta ettevõtjatest ja tööjõust. Malta rahastas suurenenud avaliku sektori kulutusi 7 144 805 euro ulatuses oma vahenditest.

| (8) | Komisjon on määruse (EL) 2020/672 artikli 6 kohaselt Maltaga konsulteerinud ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on järsult ja oluliselt suurenenud otseselt seoses lühendatud tööaja kavaga samalaadse meetmega, millele Malta 10. märtsi 2021. aasta taotluses osutati. |
| --- | --- |

(8)

Komisjon on määruse (EL) 2020/672 artikli 6 kohaselt Maltaga konsulteerinud ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on järsult ja oluliselt suurenenud otseselt seoses lühendatud tööaja kavaga samalaadse meetmega, millele Malta 10. märtsi 2021. aasta taotluses osutati.

| (9) | Seetõttu tuleks Maltale anda finantsabi COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega tegelemiseks. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ja väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega. |
| --- | --- |

(9)

Seetõttu tuleks Maltale anda finantsabi COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega tegelemiseks. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ja väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega.

| (10) | Malta ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus. |
| --- | --- |

(10)

Malta ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus.

| (11) | Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest. |
| --- | --- |

(11)

Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest.

| (12) | Malta peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Malta neid kulutusi teinud. |
| --- | --- |

(12)

Malta peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Malta neid kulutusi teinud.

| (13) | Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Malta olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid, |
| --- | --- |

(13)

Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Malta olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2020/1352 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liit annab Maltale laenu kuni 420 817 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liit annab Maltale laenu kuni 420 817 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle viimase addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle viimase addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Malta võib rahastada järgmisi meetmeid:






  a) | COVID-19 puhanguga seotud palgatoetus, nagu on ette nähtud Malta ettevõtlusseaduse (Malta seaduste kogu peatükk 463) „Malta Enterprise Act (Chap. 463 of the Laws of Malta)“/„L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta’ Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta’ Malta)“ ja valitsuse 13. aprilli 2020. aasta teatisega nr 389 „Government Notice No 389 of 13 April 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta’ April 2020“ (pikendatud ja muudetud vastavalt 2020. ja 2021. aastal); |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Malta võib rahastada järgmisi meetmeid:

a)

COVID-19 puhanguga seotud palgatoetus, nagu on ette nähtud Malta ettevõtlusseaduse (Malta seaduste kogu peatükk 463) „Malta Enterprise Act (Chap. 463 of the Laws of Malta)“/„L-Att dwar il-Korporazzjoni għall-Intrapriża ta’ Malta (Kap. 463 tal-Liġijiet ta’ Malta)“ ja valitsuse 13. aprilli 2020. aasta teatisega nr 389 „Government Notice No 389 of 13 April 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 389 tat-13 ta’ April 2020“ (pikendatud ja muudetud vastavalt 2020. ja 2021. aastal);

| b) | COVID-19 puhanguga seotud puudetoetus, nagu on ette nähtud valitsuse 25. märtsi 2020. aasta teatisega nr 331 „Government Notice No 331 of 25 March 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 331 tal-25 ta’ Marzu 2020“; |
| --- | --- |

b)

COVID-19 puhanguga seotud puudetoetus, nagu on ette nähtud valitsuse 25. märtsi 2020. aasta teatisega nr 331 „Government Notice No 331 of 25 March 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 331 tal-25 ta’ Marzu 2020“;

| c) | COVID-19 puhanguga seotud vanemahüvitis, nagu on ette nähtud valitsuse 25. märtsi 2020. aasta teatisega nr 330 „Government Notice No 330 of 25 March 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 330 tal-25 ta’ Marzu 2020“; |
| --- | --- |

c)

COVID-19 puhanguga seotud vanemahüvitis, nagu on ette nähtud valitsuse 25. märtsi 2020. aasta teatisega nr 330 „Government Notice No 330 of 25 March 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 330 tal-25 ta’ Marzu 2020“;

| d) | COVID-19 puhanguga seotud tervisehüvitis, nagu on ette nähtud valitsuse 30. märtsi 2020. aasta teatisega nr 353 „Government Notice No 353 of 30 March 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 353 tat-30 ta’ Marzu 2020“.“ |
| --- | --- |

d)

COVID-19 puhanguga seotud tervisehüvitis, nagu on ette nähtud valitsuse 30. märtsi 2020. aasta teatisega nr 353 „Government Notice No 353 of 30 March 2020“/„Notifikazzjoni tal-Gvern Nru 353 tat-30 ta’ Marzu 2020“.“

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4

  1.   Malta teavitab komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest hiljemalt 30. märtsil 2021 ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni kavandatud avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.


  2.   Kui artiklis 3 osutatud meetmed põhinevad kavandatud avaliku sektori kulutustel ja nende suhtes on kohaldatud rakendusotsust, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1352, teavitab Malta komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest kuue kuu jooksul pärast kõnealuse rakendusotsuse muutmisotsuse vastuvõtmise kuupäeva ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Malta teavitab komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest hiljemalt 30. märtsil 2021 ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni kavandatud avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.

2.   Kui artiklis 3 osutatud meetmed põhinevad kavandatud avaliku sektori kulutustel ja nende suhtes on kohaldatud rakendusotsust, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1352, teavitab Malta komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest kuue kuu jooksul pärast kõnealuse rakendusotsuse muutmisotsuse vastuvõtmise kuupäeva ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.“

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Malta Vabariigile.

Käesolev otsus jõustub selle adressaadile teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. aprill 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 159, 20.5.2020, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. septembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1352, millega antakse Malta Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras (ELT L 314, 29.9.2020, lk 42).

2

---

| 27.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/7

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/677,

23. aprill 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1351, millega antakse Läti Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. mai 2020. aasta määrust (EL) 2020/672, millega luuakse COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Läti 7. augustil 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Lätile finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 192 700 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Läti riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(1)

Läti 7. augustil 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Lätile finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 192 700 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Läti riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.

| (2) | Läti kasutatava laenu eesmärk oli rahastada lühendatud tööaja kavasid, samalaadseid meetmeid ja tervisemeetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1351 (2) artiklis 3. |
| --- | --- |

(2)

Läti kasutatava laenu eesmärk oli rahastada lühendatud tööaja kavasid, samalaadseid meetmeid ja tervisemeetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1351 (2) artiklis 3.

| (3) | Oluline osa Läti tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Läti avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses uute meetmetega, nimelt haigushüvitiste maksmisega vanematele ja hooldajatele ning lisatasude maksmisega arstidele ja teistele meditsiinitöötajatele, kes tegelevad COVID-19 kriisiga, ning meetmetega, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktides a, c, d, f ja g. |
| --- | --- |

(3)

Oluline osa Läti tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Läti avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses uute meetmetega, nimelt haigushüvitiste maksmisega vanematele ja hooldajatele ning lisatasude maksmisega arstidele ja teistele meditsiinitöötajatele, kes tegelevad COVID-19 kriisiga, ning meetmetega, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktides a, c, d, f ja g.

| (4) | COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Läti on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada kõnealust puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Läti valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 7,4 % ja 47,5 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt väheneb Läti valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 3,5 %-le ja võlg 45,9 %-le SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Läti reaalne SKP kasvama 2021. aastal 3,5 %. |
| --- | --- |

(4)

COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Läti on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada kõnealust puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Läti valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 7,4 % ja 47,5 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt väheneb Läti valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 3,5 %-le ja võlg 45,9 %-le SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Läti reaalne SKP kasvama 2021. aastal 3,5 %.

| (5) | 11. märtsil 2021 taotles Läti liidult lisafinantsabi 112 500 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ja selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Eelkõige puudutab see põhjendustes 6–8 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

11. märtsil 2021 taotles Läti liidult lisafinantsabi 112 500 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ja selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Eelkõige puudutab see põhjendustes 6–8 osutatud meetmeid.

| (6) | Valitsuse määrusega nr 709, mis käsitleb maksumaksjatele töökatkestushüvitise maksmist COVID-19 kriisi tingimustes tegevuse jätkamise võimaldamiseks (vastu võetud 24. novembril 2020 (3) ja muudetud 12. jaanuaril 2021 (4)), pikendati ning muudeti töötajatele töökatkestuse hüvitamise kava, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktis a. Kava kohaldatakse ettevõtete, füüsilisest isikust ettevõtjate ja litsentsitasu maksjate suhtes, kelle sissetulek majandustegevusest on kahanenud keskmiselt vähemalt 20 % võrreldes 2020. aasta augustist oktoobrini kestnud perioodiga. Kava alusel makstakse sundpuhkusel olevatele töötajatele või füüsilisest isikust ettevõtjatele hüvitist 50 % või 70 % nende palgast või sissetulekust, olenevalt nende kohta kehtivast maksustamiskorrast. Toetuse miinimumsummaks on määratud 500 eurot ja maksimumsummaks 1 000 eurot töötaja kohta kalendrikuus. Töökatkestuse hüvitamise kava täiendamiseks on ette nähtud laste eest töötajatele makstav lisatasu, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktis c.
  Lisatasu 50 eurot kuus lapse kohta tagab täiendava toetuse sundpuhkusel olevatele töötajatele, kellel on õigus saada ülalpeetavate eest antavat füüsilise isiku tulumaksu vabastust. Toetusmeedet laiendati valitsuse 1. detsembri 2020. aasta korraldusega nr 706, mis käsitleb vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, (5) ning valitsuse 11. jaanuari 2021. aasta korraldusega nr 15, mis käsitleb vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“
   (6). Meedet võib pidada määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega samalaadseks, kuna sellega antakse töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele sissetulekutoetust. |
| --- | --- |

(6)

Valitsuse määrusega nr 709, mis käsitleb maksumaksjatele töökatkestushüvitise maksmist COVID-19 kriisi tingimustes tegevuse jätkamise võimaldamiseks (vastu võetud 24. novembril 2020 (3) ja muudetud 12. jaanuaril 2021 (4)), pikendati ning muudeti töötajatele töökatkestuse hüvitamise kava, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktis a. Kava kohaldatakse ettevõtete, füüsilisest isikust ettevõtjate ja litsentsitasu maksjate suhtes, kelle sissetulek majandustegevusest on kahanenud keskmiselt vähemalt 20 % võrreldes 2020. aasta augustist oktoobrini kestnud perioodiga. Kava alusel makstakse sundpuhkusel olevatele töötajatele või füüsilisest isikust ettevõtjatele hüvitist 50 % või 70 % nende palgast või sissetulekust, olenevalt nende kohta kehtivast maksustamiskorrast. Toetuse miinimumsummaks on määratud 500 eurot ja maksimumsummaks 1 000 eurot töötaja kohta kalendrikuus. Töökatkestuse hüvitamise kava täiendamiseks on ette nähtud laste eest töötajatele makstav lisatasu, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktis c.

Lisatasu 50 eurot kuus lapse kohta tagab täiendava toetuse sundpuhkusel olevatele töötajatele, kellel on õigus saada ülalpeetavate eest antavat füüsilise isiku tulumaksu vabastust. Toetusmeedet laiendati valitsuse 1. detsembri 2020. aasta korraldusega nr 706, mis käsitleb vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, (5) ning valitsuse 11. jaanuari 2021. aasta korraldusega nr 15, mis käsitleb vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“
   (6). Meedet võib pidada määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega samalaadseks, kuna sellega antakse töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele sissetulekutoetust.

| (7) | Palgatoetuste kavaga tagatakse toetus tööandjatele, kelle tulud mis tahes majandustegevusest kahanevad vähemalt 20 %. Kava alusel makstav summa on kuni 50 % keskmisest kuu brutopalgast, kuid mitte üle 500 euro kalendrikuus. Toetusesaajast tööandjad on kohustatud säilitama hüvitist saavate töötajate töökohad ja lisama palgahüvitisele summa, mis annaks kokku täieliku tavapalga. Kava on kehtestatud valitsuse määrusega nr 675, mis käsitleb maksumaksjatele abi andmist COVID-19 kriisi tingimustes tegevuse jätkamise võimaldamiseks (vastu võetud 10. novembril 2020 (7) ja muudetud 12. jaanuaril 2021) (8) ja valitsuse 26. veebruari 2021. aasta korraldusega nr 128, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“ (9). Meetmega pikendatakse turismi- ja eksporditööstuse palgatoetuste kava, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktis d, ning selle kohaldamisala laiendatakse kõigile abikõlblikele tööandjatele. |
| --- | --- |

(7)

Palgatoetuste kavaga tagatakse toetus tööandjatele, kelle tulud mis tahes majandustegevusest kahanevad vähemalt 20 %. Kava alusel makstav summa on kuni 50 % keskmisest kuu brutopalgast, kuid mitte üle 500 euro kalendrikuus. Toetusesaajast tööandjad on kohustatud säilitama hüvitist saavate töötajate töökohad ja lisama palgahüvitisele summa, mis annaks kokku täieliku tavapalga. Kava on kehtestatud valitsuse määrusega nr 675, mis käsitleb maksumaksjatele abi andmist COVID-19 kriisi tingimustes tegevuse jätkamise võimaldamiseks (vastu võetud 10. novembril 2020 (7) ja muudetud 12. jaanuaril 2021) (8) ja valitsuse 26. veebruari 2021. aasta korraldusega nr 128, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“ (9). Meetmega pikendatakse turismi- ja eksporditööstuse palgatoetuste kava, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktis d, ning selle kohaldamisala laiendatakse kõigile abikõlblikele tööandjatele.

| (8) | Haigushüvitiste maksmine vanematele ja hooldajatele tagab toetuse töötajatele, kes ei saa teha kaugtööd ning kes peavad hoolitsema alla kümne aasta vanuste laste eest või puuetega inimeste eest, kui koolid ja päevakeskused on COVID-19 puhangu tõttu suletud. Meedet võib pidada sarnaseks määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega, kuna see võimaldab vanematel ja hooldajatel saada sissetulekutoetust ning aitab säilitada tööhõivet, hoides ära olukorra, kus vanemad ja hooldajad peavad töösuhte lõpetama, et hoolitseda laste või puuetega inimeste eest ajal, mil koolid või päevakeskused on suletud. Haigushüvitised on ette nähtud 26. novembri 2020. aasta seaduse „Rasedus- ja sünnituspuhkuse ning tervisekindlustus“ muudatusega (10) ja valitsuse 1. detsembri 2020. aasta korraldusega nr 707, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“ (11) ning valitsuse 11. jaanuari 2021. aasta korraldusega nr 13 mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“ (12). |
| --- | --- |

(8)

Haigushüvitiste maksmine vanematele ja hooldajatele tagab toetuse töötajatele, kes ei saa teha kaugtööd ning kes peavad hoolitsema alla kümne aasta vanuste laste eest või puuetega inimeste eest, kui koolid ja päevakeskused on COVID-19 puhangu tõttu suletud. Meedet võib pidada sarnaseks määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega, kuna see võimaldab vanematel ja hooldajatel saada sissetulekutoetust ning aitab säilitada tööhõivet, hoides ära olukorra, kus vanemad ja hooldajad peavad töösuhte lõpetama, et hoolitseda laste või puuetega inimeste eest ajal, mil koolid või päevakeskused on suletud. Haigushüvitised on ette nähtud 26. novembri 2020. aasta seaduse „Rasedus- ja sünnituspuhkuse ning tervisekindlustus“ muudatusega (10) ja valitsuse 1. detsembri 2020. aasta korraldusega nr 707, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“ (11) ning valitsuse 11. jaanuari 2021. aasta korraldusega nr 13 mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“ (12).

| (9) | Lisaks pikendas Läti veelgi ja kehtestas täiendavalt hulga tervisemeetmeid COVID-19 kriisiga tegelemiseks. Eelkõige puudutab see põhjendustes 10–12 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks pikendas Läti veelgi ja kehtestas täiendavalt hulga tervisemeetmeid COVID-19 kriisiga tegelemiseks. Eelkõige puudutab see põhjendustes 10–12 osutatud meetmeid.

| (10) | 12. novembri 2020. aasta seaduse „Rasedus- ja sünnituspuhkuse ning tervisekindlustus“ muudatustega pikendati rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktis g osutatud COVID-19ga seotud haigushüvitiste maksmise perioodi kuni 30. juunini 2021 (13). Meetmega tagatakse riiklikud haigushüvitised inimestele, kes pidid töölt puuduma kohustusliku eneseisolatsiooni või karantiini tõttu; tavaliselt maksab osa haigushüvitisest tööandja. |
| --- | --- |

(10)

12. novembri 2020. aasta seaduse „Rasedus- ja sünnituspuhkuse ning tervisekindlustus“ muudatustega pikendati rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktis g osutatud COVID-19ga seotud haigushüvitiste maksmise perioodi kuni 30. juunini 2021 (13). Meetmega tagatakse riiklikud haigushüvitised inimestele, kes pidid töölt puuduma kohustusliku eneseisolatsiooni või karantiini tõttu; tavaliselt maksab osa haigushüvitisest tööandja.

| (11) | Täiendavat toetust antakse isikukaitsevahenditele tehtavate tervishoiukulutuste katmiseks, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktis f. Sellised kulutused tehti juba 2020. aastal, sealhulgas need, mis kehtestati valitsuse 9. juuni 2020. aasta määrusega nr 380, mis käsitleb vahendeid esmatähtsate institutsioonide ja vajaduste nimekirja kantud institutsioonide epidemioloogilise ohutuse tagamiseks (14). |
| --- | --- |

(11)

Täiendavat toetust antakse isikukaitsevahenditele tehtavate tervishoiukulutuste katmiseks, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1351 artikli 3 punktis f. Sellised kulutused tehti juba 2020. aastal, sealhulgas need, mis kehtestati valitsuse 9. juuni 2020. aasta määrusega nr 380, mis käsitleb vahendeid esmatähtsate institutsioonide ja vajaduste nimekirja kantud institutsioonide epidemioloogilise ohutuse tagamiseks (14).

| (12) | Arstidele ja teistele meditsiinitöötajatele, kes tegelevad COVID-19 kriisiga, makstakse lisatasusid 20–100 % kuupalgast, et premeerida neid suurema riski ja suurenenud töökoormuse tingimustes tehtava töö eest, nagu on ette nähtud valitsuse 27. märtsi 2020. aasta korraldusega nr 136 ja 6. novembri 2020. aasta korraldusega nr 656, mis käsitlevad rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, (15) valitsuse 8. detsembri 2020. aasta korraldusega nr 743, millega muudetakse valitsuse 6. novembri 2020. aasta korraldust nr 655, mis käsitleb eriolukorra väljakuulutamist, (16) ning valitsuse 21. jaanuari 2021. aasta korraldusega nr 37, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“ (17). Neid lisatasusid makstakse lisaks maksimaalsele lisatasule, mis on sätestatud riigi- ja kohalike omavalitsuste asutuste ametnike ja töötajate töötasude seaduses. Meede toetab tööhõivet, tagades töötajate terviseohutuse ja oluliste avalike teenuste toimepidevuse. |
| --- | --- |

(12)

Arstidele ja teistele meditsiinitöötajatele, kes tegelevad COVID-19 kriisiga, makstakse lisatasusid 20–100 % kuupalgast, et premeerida neid suurema riski ja suurenenud töökoormuse tingimustes tehtava töö eest, nagu on ette nähtud valitsuse 27. märtsi 2020. aasta korraldusega nr 136 ja 6. novembri 2020. aasta korraldusega nr 656, mis käsitlevad rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, (15) valitsuse 8. detsembri 2020. aasta korraldusega nr 743, millega muudetakse valitsuse 6. novembri 2020. aasta korraldust nr 655, mis käsitleb eriolukorra väljakuulutamist, (16) ning valitsuse 21. jaanuari 2021. aasta korraldusega nr 37, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“ (17). Neid lisatasusid makstakse lisaks maksimaalsele lisatasule, mis on sätestatud riigi- ja kohalike omavalitsuste asutuste ametnike ja töötajate töötasude seaduses. Meede toetab tööhõivet, tagades töötajate terviseohutuse ja oluliste avalike teenuste toimepidevuse.

| (13) | Läti vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Läti on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 405 297 901 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mis on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud nii uute meetmetega kui ka selliste olemasolevate meetmete pikendamisega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmetega, millega on hõlmatud oluline osa Läti ettevõtjatest ja tööjõust. Läti kavatseb avaliku sektori suurenenud kulutusi rahastada 100 097 901 euro ulatuses oma vahenditest. |
| --- | --- |

(13)

Läti vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Läti on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 405 297 901 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mis on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud nii uute meetmetega kui ka selliste olemasolevate meetmete pikendamisega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmetega, millega on hõlmatud oluline osa Läti ettevõtjatest ja tööjõust. Läti kavatseb avaliku sektori suurenenud kulutusi rahastada 100 097 901 euro ulatuses oma vahenditest.

| (14) | Komisjon on määruse (EL) 2020/672 artikli 6 kohaselt Lätiga konsulteerinud ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulud on järsult ja oluliselt suurenenud otseselt seoses COVID-19 puhangu tõttu rakendatud lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmete ning asjakohaste tervisemeetmetega, millele Läti 11. märtsi 2021. aasta taotluses osutati. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon on määruse (EL) 2020/672 artikli 6 kohaselt Lätiga konsulteerinud ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulud on järsult ja oluliselt suurenenud otseselt seoses COVID-19 puhangu tõttu rakendatud lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmete ning asjakohaste tervisemeetmetega, millele Läti 11. märtsi 2021. aasta taotluses osutati.

| (15) | Läti 11. märtsil 2021 esitatud taotluse kohaste ja põhjendustes 10–12 osutatud tervisemeetmete summa on 22 304 365 eurot. |
| --- | --- |

(15)

Läti 11. märtsil 2021 esitatud taotluse kohaste ja põhjendustes 10–12 osutatud tervisemeetmete summa on 22 304 365 eurot.

| (16) | Seetõttu tuleks Lätile anda finantsabi COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega tegelemiseks. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ja väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega. |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu tuleks Lätile anda finantsabi COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega tegelemiseks. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ja väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega.

| (17) | Läti ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus. |
| --- | --- |

(17)

Läti ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus.

| (18) | Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest. |
| --- | --- |

(18)

Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest.

| (19) | Läti peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Läti neid kulutusi teinud. |
| --- | --- |

(19)

Läti peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Läti neid kulutusi teinud.

| (20) | Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Läti olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid, |
| --- | --- |

(20)

Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Läti olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2020/1351 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liit annab Lätile laenu kuni 305 200 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liit annab Lätile laenu kuni 305 200 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle viimase addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle viimase addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Läti võib rahastada järgmisi meetmeid:






  a) | töötajatele töökatkestuse hüvitamise kava, nagu on ette nähtud valitsuse määrusega nr 179 (vastu võetud 31. märtsil 2020), mis käsitleb COVID-19 levikust mõjutatud füüsilisest isikust ettevõtjate töökatkestushüvitisi, ning valitsuse määrusega nr 165 (vastu võetud 26. märtsil 2020), mis käsitleb COVID-19 põhjustatud kriisist mõjutatud tööandjaid, kellel on õigus saada töökatkestushüvitist, ja maksude hilinenud maksete osamaksetena tasumist või nende tähtaja pikendamist kuni kolmeks aastaks (pikendatud ja muudetud kujul); |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Läti võib rahastada järgmisi meetmeid:

a)

töötajatele töökatkestuse hüvitamise kava, nagu on ette nähtud valitsuse määrusega nr 179 (vastu võetud 31. märtsil 2020), mis käsitleb COVID-19 levikust mõjutatud füüsilisest isikust ettevõtjate töökatkestushüvitisi, ning valitsuse määrusega nr 165 (vastu võetud 26. märtsil 2020), mis käsitleb COVID-19 põhjustatud kriisist mõjutatud tööandjaid, kellel on õigus saada töökatkestushüvitist, ja maksude hilinenud maksete osamaksetena tasumist või nende tähtaja pikendamist kuni kolmeks aastaks (pikendatud ja muudetud kujul);

| b) | tööseisakuhüvitis, nagu on ette nähtud valitsuse määruse nr 236 (vastu võetud 23. aprillil 2020) alusel, mis käsitleb COVID-19 levikust mõjutatud töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate töökatkestushüvitisi; |
| --- | --- |

b)

tööseisakuhüvitis, nagu on ette nähtud valitsuse määruse nr 236 (vastu võetud 23. aprillil 2020) alusel, mis käsitleb COVID-19 levikust mõjutatud töötajate või füüsilisest isikust ettevõtjate töökatkestushüvitisi;

| c) | laste eest töötajatele makstav lisatasu, mis on ette nähtud valitsuse 16. aprilli 2020. aasta korraldusega nr 178, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“ (pikendatud kujul); |
| --- | --- |

c)

laste eest töötajatele makstav lisatasu, mis on ette nähtud valitsuse 16. aprilli 2020. aasta korraldusega nr 178, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“ (pikendatud kujul);

| d) | turismi- ja eksporditööstuse palgatoetuste kava, nagu on ette nähtud teabearuandes, mis käsitleb COVID-19 kriisist ülesaamiseks ja majanduse taastamiseks võetavaid meetmeid (pikendatud kujul); |
| --- | --- |

d)

turismi- ja eksporditööstuse palgatoetuste kava, nagu on ette nähtud teabearuandes, mis käsitleb COVID-19 kriisist ülesaamiseks ja majanduse taastamiseks võetavaid meetmeid (pikendatud kujul);

| e) | palgatoetuse maksed meditsiinitöötajatele ja kultuuritööstuse töötajatele, nagu on ette nähtud seadusega, mis käsitleb meetmeid, millega ennetatakse ja leevendatakse COVID-19 levikust tulenevat ohtu ja selle võimalikke tagajärgi riigile, seadusega, mis käsitleb COVID-19 levikust tulenevate tagajärgede leevendamist, ning valitsuse 3. juuni 2020. aasta korraldusega nr 303, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“; |
| --- | --- |

e)

palgatoetuse maksed meditsiinitöötajatele ja kultuuritööstuse töötajatele, nagu on ette nähtud seadusega, mis käsitleb meetmeid, millega ennetatakse ja leevendatakse COVID-19 levikust tulenevat ohtu ja selle võimalikke tagajärgi riigile, seadusega, mis käsitleb COVID-19 levikust tulenevate tagajärgede leevendamist, ning valitsuse 3. juuni 2020. aasta korraldusega nr 303, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“;

| f) | tervishoiukulutused isikukaitsevahenditele, nagu on sätestatud valitsuse 3. märtsi 2020 aasta korralduses nr 79, 20. märtsi 2020. aasta korralduses nr 118 ja 27. aprilli 2020. aasta korralduses nr 220, mis käsitlevad rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, valitsuse 9. juuni 2020. aasta määruses nr 380, mis käsitleb vahendeid esmatähtsate institutsioonide ja vajaduste nimekirja kantud institutsioonide epidemioloogilise ohutuse tagamiseks; |
| --- | --- |

f)

tervishoiukulutused isikukaitsevahenditele, nagu on sätestatud valitsuse 3. märtsi 2020 aasta korralduses nr 79, 20. märtsi 2020. aasta korralduses nr 118 ja 27. aprilli 2020. aasta korralduses nr 220, mis käsitlevad rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, valitsuse 9. juuni 2020. aasta määruses nr 380, mis käsitleb vahendeid esmatähtsate institutsioonide ja vajaduste nimekirja kantud institutsioonide epidemioloogilise ohutuse tagamiseks;

| g) | COVID-19ga seotud haigushüvitised, mis on sätestatud seaduse „Rasedus- ja sünnituspuhkuse ning tervisekindlustus“ muudatuses (vastu võetud 20. märtsil 2020) (pikendatud kujul); |
| --- | --- |

g)

COVID-19ga seotud haigushüvitised, mis on sätestatud seaduse „Rasedus- ja sünnituspuhkuse ning tervisekindlustus“ muudatuses (vastu võetud 20. märtsil 2020) (pikendatud kujul);

| h) | haigushüvitised vanematele ja hooldajatele, nagu on ette nähtud 26. novembril 2020 vastu võetud seaduse „Rasedus-ja sünnituspuhkuse ning tervisekindlustus“ muudatuses (üleminekusätete punktidega 48 ja 49), valitsuse 1. detsembri 2020. aasta korraldusega nr 707, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, ning valitsuse 11. jaanuari 2021. aasta korraldusega nr 13, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“; |
| --- | --- |

h)

haigushüvitised vanematele ja hooldajatele, nagu on ette nähtud 26. novembril 2020 vastu võetud seaduse „Rasedus-ja sünnituspuhkuse ning tervisekindlustus“ muudatuses (üleminekusätete punktidega 48 ja 49), valitsuse 1. detsembri 2020. aasta korraldusega nr 707, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, ning valitsuse 11. jaanuari 2021. aasta korraldusega nr 13, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“;

| i) | lisatasud arstidele ja teistele meditsiinitöötajatele, kes tegelevad COVID-19 kriisiga, nagu on ette nähtud valitsuse 27. märtsil 2020 vastu võetud korraldusega nr 136, miss käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, valitsuse 6. novembril 2020 vastu võetud korraldusega nr 656, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, valitsuse 8. detsembri 2020. aasta korraldusega nr 743, millega muudetakse valitsuse 6. novembri 2020. aasta korraldust nr 655, mis käsitleb eriolukorra väljakuulutamist, ning valitsuse 21. jaanuaril 2021 vastu võetud korraldusega nr 37, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks.““ |
| --- | --- |

i)

lisatasud arstidele ja teistele meditsiinitöötajatele, kes tegelevad COVID-19 kriisiga, nagu on ette nähtud valitsuse 27. märtsil 2020 vastu võetud korraldusega nr 136, miss käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, valitsuse 6. novembril 2020 vastu võetud korraldusega nr 656, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks“, valitsuse 8. detsembri 2020. aasta korraldusega nr 743, millega muudetakse valitsuse 6. novembri 2020. aasta korraldust nr 655, mis käsitleb eriolukorra väljakuulutamist, ning valitsuse 21. jaanuaril 2021 vastu võetud korraldusega nr 37, mis käsitleb rahaliste vahendite eraldamist riigieelarve programmist „Rahalised vahendid ettenägematuteks sündmusteks.““

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4

  1.   Läti teavitab komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest hiljemalt 30. märtsil 2021 ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni kavandatud avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.


  2.   Kui artiklis 3 osutatud meetmed põhinevad kavandatud avaliku sektori kulutustel ja nende suhtes on kohaldatud rakendusotsust, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1351, teavitab Läti komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest kuue kuu jooksul pärast kõnealuse rakendusotsuse muutmisotsuse vastuvõtmise kuupäeva ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Läti teavitab komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest hiljemalt 30. märtsil 2021 ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni kavandatud avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.

2.   Kui artiklis 3 osutatud meetmed põhinevad kavandatud avaliku sektori kulutustel ja nende suhtes on kohaldatud rakendusotsust, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1351, teavitab Läti komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest kuue kuu jooksul pärast kõnealuse rakendusotsuse muutmisotsuse vastuvõtmise kuupäeva ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.“

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Läti Vabariigile.

Käesolev otsus jõustub selle adressaadile teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. aprill 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 159, 20.5.2020, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. septembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1351, millega antakse Läti Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras (ELT L 314, 29.9.2020, lk 38).

2

(3)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 230B, 27.11.2020.

3

(4)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 9A, 14.1.2021.

4

(5)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 234, 3.12.2020.

5

(6)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 9, 14.1.2021.

6

(7)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 222A, 16.11.2020.

7

(8)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 9, 14.1.2021.

8

(9)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 42, 2.3.2021.

9

(10)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 230A, 27.11.2020.

10

(11)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 234, 3.12.2020.

11

(12)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 9, 14.1.2021.

12

(13)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 221A, 13.11.2020.

13

(14)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 113A, 12.6.2020.

14

(15)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 62B, 27.3.2020; Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 218, 10.11.2020.

15

(16)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 237A, 8.12.2020.

16

(17)  Latvijas Vēstnesis (Läti ametlik teataja), 16, 25.1.2021.

17

---

| 27.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/12 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/12

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/678,

23. aprill 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1350, millega antakse Leedu Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. mai 2020. aasta määrust (EL) 2020/672, millega luuakse COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Leedu 7. augustil 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Leedule finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 602 310 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Leedu riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(1)

Leedu 7. augustil 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Leedule finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 602 310 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Leedu riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.

| (2) | Leedu kasutatava laenu eesmärk oli rahastada Leedu vastuvõetud lühendatud tööaja kavasid ja samalaadseid meetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1350 (2) artiklis 3. |
| --- | --- |

(2)

Leedu kasutatava laenu eesmärk oli rahastada Leedu vastuvõetud lühendatud tööaja kavasid ja samalaadseid meetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1350 (2) artiklis 3.

| (3) | Oluline osa Leedu tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Leedu avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses meetmetega, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1350 artikli 3 punktides a ja b. |
| --- | --- |

(3)

Oluline osa Leedu tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Leedu avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses meetmetega, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1350 artikli 3 punktides a ja b.

| (4) | COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Leedu on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada kõnealust puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Leedu valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 8,4 % ja 47,2 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt on Leedu valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 6,0 % ja võlg 50,7 % SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Leedu SKP suurenema 2021. aastal 2,2 %. |
| --- | --- |

(4)

COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Leedu on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada kõnealust puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Leedu valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 8,4 % ja 47,2 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt on Leedu valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 6,0 % ja võlg 50,7 % SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Leedu SKP suurenema 2021. aastal 2,2 %.

| (5) | 11. märtsil 2021 taotles Leedu liidult lisafinantsabi 354 950 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ja selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Eelkõige puudutab see põhjendustes 6–8 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

11. märtsil 2021 taotles Leedu liidult lisafinantsabi 354 950 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ja selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Eelkõige puudutab see põhjendustes 6–8 osutatud meetmeid.

| (6) | Leedu kehtestas 21. juuni 2016. aasta tööseadusega nr XII-2470, mida muudeti 2020. aastal (3) ja millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1350 artikli 3 punktis a, tööandjatele toetuste maksmise kava, mille alusel kaetakse iga tööd katkestama sunnitud töötaja hinnanguline palk karantiini- ja erakorralise seisukorra perioodil. Enne 1. jaanuari 2021 võis tööandja valida, kas katta toetuse abil 70 % palgast kuni 1,5kordse miinimumpalgani või 90 % palgast (60aastaste ja vanemate töötajate puhul 100 % palgast) kuni miinimumpalgani. Alates 1. jaanuarist 2021 võib tööandja saada toetusi, et katta 100 % palgast kuni 1,5kordse miinimumpalgani. Kavas osalenud tööandjad peavad säilitama vähemalt 50 % töötajate töökohad vähemalt kolme kuu jooksul pärast palgatoetuse perioodi lõppemist. |
| --- | --- |

(6)

Leedu kehtestas 21. juuni 2016. aasta tööseadusega nr XII-2470, mida muudeti 2020. aastal (3) ja millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1350 artikli 3 punktis a, tööandjatele toetuste maksmise kava, mille alusel kaetakse iga tööd katkestama sunnitud töötaja hinnanguline palk karantiini- ja erakorralise seisukorra perioodil. Enne 1. jaanuari 2021 võis tööandja valida, kas katta toetuse abil 70 % palgast kuni 1,5kordse miinimumpalgani või 90 % palgast (60aastaste ja vanemate töötajate puhul 100 % palgast) kuni miinimumpalgani. Alates 1. jaanuarist 2021 võib tööandja saada toetusi, et katta 100 % palgast kuni 1,5kordse miinimumpalgani. Kavas osalenud tööandjad peavad säilitama vähemalt 50 % töötajate töökohad vähemalt kolme kuu jooksul pärast palgatoetuse perioodi lõppemist.

| (7) | 21. juuni 2016. aasta tööseadusega nr XII-2470, mida muudeti 2020. aastal ja millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1350 artikli 3 punktis a, nähti ette ka toetuste maksmine töökatkestuselt naasvatele töötajatele (4) kuni kuus kuud pärast nende tööle naasmist. Esimese ja teise kuu jooksul pärast tööle naasmist makstava toetuse summa võib olla kuni 100 %, kolmandal ja neljandal kuul kuni 50 % ning viiendal ja kuuendal kuul kuni 30 % töötaja palgast. Seejuures kohaldatakse ülempiiri, milleks on tööandja majandustegevusest olenevalt kas miinimumpalk või kahekordne miinimumpalk. Neid toetusi võib pidada määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega samalaadseteks meetmeteks, kuna nende eesmärk on pakkuda palgatöötajatele sissetulekutoetust ja aidata säilitada olemasolevaid töösuhteid. |
| --- | --- |

(7)

21. juuni 2016. aasta tööseadusega nr XII-2470, mida muudeti 2020. aastal ja millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1350 artikli 3 punktis a, nähti ette ka toetuste maksmine töökatkestuselt naasvatele töötajatele (4) kuni kuus kuud pärast nende tööle naasmist. Esimese ja teise kuu jooksul pärast tööle naasmist makstava toetuse summa võib olla kuni 100 %, kolmandal ja neljandal kuul kuni 50 % ning viiendal ja kuuendal kuul kuni 30 % töötaja palgast. Seejuures kohaldatakse ülempiiri, milleks on tööandja majandustegevusest olenevalt kas miinimumpalk või kahekordne miinimumpalk. Neid toetusi võib pidada määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega samalaadseteks meetmeteks, kuna nende eesmärk on pakkuda palgatöötajatele sissetulekutoetust ja aidata säilitada olemasolevaid töösuhteid.

| (8) | Ametiasutused on kehtestanud ka hüvitised füüsilisest isikust ettevõtjatele, sealhulgas neile, kes tegelevad põllumajandusliku tegevusega põllumajanduslikus majapidamises või põllumajanduskäitises, mille majanduslik suurus on vähemalt neli ühikut, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1350 artikli 3 punktis b. 2020. aastal seda meedet muudeti (5). 2020. aastal oli hüvitise summa 257 eurot kuus ning seda maksti karantiini- ja erakorralise seisukorra perioodil ja sellele järgneval kahel kuul. 2021. aastal on hüvitise summa 260 eurot kuus ning seda makstakse karantiini- ja erakorralise seisukorra perioodil ja sellele järgneval ühel kuul. Füüsilisest isikust ettevõtjatele makstavaid hüvitisi võib pidada määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega samalaadseteks meetmeteks, kuna nende eesmärk on kaitsta füüsilisest isikust ettevõtjaid või sarnase kategooria töötajaid sissetuleku vähenemise või kaotamise eest. |
| --- | --- |

(8)

Ametiasutused on kehtestanud ka hüvitised füüsilisest isikust ettevõtjatele, sealhulgas neile, kes tegelevad põllumajandusliku tegevusega põllumajanduslikus majapidamises või põllumajanduskäitises, mille majanduslik suurus on vähemalt neli ühikut, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1350 artikli 3 punktis b. 2020. aastal seda meedet muudeti (5). 2020. aastal oli hüvitise summa 257 eurot kuus ning seda maksti karantiini- ja erakorralise seisukorra perioodil ja sellele järgneval kahel kuul. 2021. aastal on hüvitise summa 260 eurot kuus ning seda makstakse karantiini- ja erakorralise seisukorra perioodil ja sellele järgneval ühel kuul. Füüsilisest isikust ettevõtjatele makstavaid hüvitisi võib pidada määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega samalaadseteks meetmeteks, kuna nende eesmärk on kaitsta füüsilisest isikust ettevõtjaid või sarnase kategooria töötajaid sissetuleku vähenemise või kaotamise eest.

| (9) | Leedu vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Leedu on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 1 101 607 198 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mida on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud selliste olemasolevate riiklike meetmete pikendamisega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmetega, millega on hõlmatud oluline osa Leedu ettevõtjatest ja tööjõust. Leedu rahastas suurenenud kulutused 144 347 198 euro ulatuses liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(9)

Leedu vastab määruse (EL) 2020/672 artiklis 3 sätestatud finantsabi taotlemise tingimustele. Leedu on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 1 101 607 198 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mida on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud selliste olemasolevate riiklike meetmete pikendamisega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmetega, millega on hõlmatud oluline osa Leedu ettevõtjatest ja tööjõust. Leedu rahastas suurenenud kulutused 144 347 198 euro ulatuses liidu vahenditest.

| (10) | Komisjon on määruse (EL) 2020/672 artikli 6 kohaselt Leeduga konsulteerinud ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on järsult ja oluliselt suurenenud otseselt seoses lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millele Leedu 11. märtsi 2021. aasta taotluses osutati. |
| --- | --- |

(10)

Komisjon on määruse (EL) 2020/672 artikli 6 kohaselt Leeduga konsulteerinud ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on järsult ja oluliselt suurenenud otseselt seoses lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millele Leedu 11. märtsi 2021. aasta taotluses osutati.

| (11) | Seetõttu tuleks Leedule anda finantsabi COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega tegelemiseks. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ja väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega. |
| --- | --- |

(11)

Seetõttu tuleks Leedule anda finantsabi COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega tegelemiseks. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ja väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega.

| (12) | Leedu ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus. |
| --- | --- |

(12)

Leedu ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus.

| (13) | Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest.

| (14) | Leedu peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Leedu neid kulutusi teinud. |
| --- | --- |

(14)

Leedu peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Leedu neid kulutusi teinud.

| (15) | Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Leedu olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid, |
| --- | --- |

(15)

Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Leedu olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2020/1350 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liit annab Leedule laenu kuni 957 260 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liit annab Leedule laenu kuni 957 260 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle viimase addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle viimase addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Leedu võib rahastada järgmisi meetmeid:






  a) | palgatoetused töökatkestuse ajal, nagu on ette nähtud 21. juuni 2016. aasta tööseaduse nr XII-2470 (muudetud 2020. aastal) artiklis 41; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Leedu võib rahastada järgmisi meetmeid:

a)

palgatoetused töökatkestuse ajal, nagu on ette nähtud 21. juuni 2016. aasta tööseaduse nr XII-2470 (muudetud 2020. aastal) artiklis 41;

| b) | palgatoetused töökatkestuse järel, nagu on ette nähtud 21. juuni 2016. aasta tööseaduse nr XII-2470 (muudetud 2020. aastal) artiklis 41; |
| --- | --- |

b)

palgatoetused töökatkestuse järel, nagu on ette nähtud 21. juuni 2016. aasta tööseaduse nr XII-2470 (muudetud 2020. aastal) artiklis 41;

| c) | hüvitised füüsilisest isikust ettevõtjatele, nagu on ette nähtud 21. juuni 2016. aasta tööseaduse XII-2470 (muudetud 2020. aastal) artiklis 5–1; |
| --- | --- |

c)

hüvitised füüsilisest isikust ettevõtjatele, nagu on ette nähtud 21. juuni 2016. aasta tööseaduse XII-2470 (muudetud 2020. aastal) artiklis 5–1;

| d) | hüvitised põllumajandusega tegelevatele füüsilisest isikust ettevõtjatele, nagu on ette nähtud 21. juuni 2016. aasta tööseaduse XII-2470 (muudetud 2020. aastal) artiklis 5–2.“ |
| --- | --- |

d)

hüvitised põllumajandusega tegelevatele füüsilisest isikust ettevõtjatele, nagu on ette nähtud 21. juuni 2016. aasta tööseaduse XII-2470 (muudetud 2020. aastal) artiklis 5–2.“

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4

  1.   Leedu teavitab komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest hiljemalt 30. märtsil 2021 ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni kavandatud avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.


  2.   Kui artiklis 3 osutatud meetmed põhinevad kavandatud avaliku sektori kulutustel ja nende suhtes on kohaldatud rakendusotsust, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1350, teavitab Leedu komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest kuue kuu jooksul pärast kõnealuse rakendusotsuse muutmisotsusevastuvõtmise kuupäeva ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Leedu teavitab komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest hiljemalt 30. märtsil 2021 ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni kavandatud avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.

2.   Kui artiklis 3 osutatud meetmed põhinevad kavandatud avaliku sektori kulutustel ja nende suhtes on kohaldatud rakendusotsust, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1350, teavitab Leedu komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest kuue kuu jooksul pärast kõnealuse rakendusotsuse muutmisotsusevastuvõtmise kuupäeva ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.“

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Leedu Vabariigile.

Käesolev otsus jõustub selle adressaadile teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. aprill 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 159, 20.5.2020, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. septembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1350, millega antakse Leedu Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras (ELT L 314, 29.9.2020, lk 35).

2

(3)  
  21. juuni 2016. aasta tööseaduse nr XII-2470 (mida on muudetud 17. märtsi 2020. aasta seadusega nr XIII-2822, 7. aprilli 2020. aasta seadusega nr XIII-2846, 4. juuni 2020. aasta seadusega nr XIII-3005 ja 23. detsembri 2020. aasta seadusega nr XIV-131) artikli 41 osa 2–1.

3

(4)  
  21. juuni 2016. aasta tööseaduse nr XII-2470 (mida on muudetud 7. mai 2020. aasta seadusega nr XIII-2882 ja 4. juuni 2020. aasta seadusega nr XIII-3005) artikli 41 osa 2–4.

4

(5)  
  21. juuni 2016. aasta tööseaduse nr XII-2470 (mida on muudetud 17. märtsi 2020. aasta seadusega nr XIII-2822, 7. aprilli 2020. aasta seadusega nr XIII-2846, 30. aprilli 2020. aasta seadusega nr XIII-2877 ja 3. detsembri 2020. aasta seadusega nr XIV-35) artikkel 5–1.

5

---

| 27.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/16 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/16

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/679,

23. aprill 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1346, millega antakse Kreeka Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. mai 2020. aasta määrust (EL) 2020/672, millega luuakse COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Kreeka 6. augustil 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Kreekale finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 2 728 000 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Kreeka riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(1)

Kreeka 6. augustil 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Kreekale finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 2 728 000 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Kreeka riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.

| (2) | Kreeka kasutatava laenueesmärk oli rahastada lühendatud tööaja kavasid ja samalaadseid meetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1346 (2) artiklis 3. |
| --- | --- |

(2)

Kreeka kasutatava laenueesmärk oli rahastada lühendatud tööaja kavasid ja samalaadseid meetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1346 (2) artiklis 3.

| (3) | Oluline osa Kreeka tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Kreeka avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses meetmetega, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1346 artikli 3 punktides a ja b. |
| --- | --- |

(3)

Oluline osa Kreeka tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Kreeka avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses meetmetega, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1346 artikli 3 punktides a ja b.

| (4) | COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Kreeka on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 6,9 % ja 207,1 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt väheneb Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 6,3 %-le ja võlg 200,7 %-le SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Kreeka SKP kasvama 2021. aastal 3,5 %. |
| --- | --- |

(4)

COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Kreeka on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 6,9 % ja 207,1 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt väheneb Kreeka valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 6,3 %-le ja võlg 200,7 %-le SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Kreeka SKP kasvama 2021. aastal 3,5 %.

| (5) | 9. märtsil 2021 taotles Kreeka liidult lisafinantsabi 2 537 000 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ja selle sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele. Eelkõige puudutab see põhjendustes 6 ja 7 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

9. märtsil 2021 taotles Kreeka liidult lisafinantsabi 2 537 000 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ja selle sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele. Eelkõige puudutab see põhjendustes 6 ja 7 osutatud meetmeid.

| (6) | Täpsemalt on Kreeka taotlus seotud rakendusotsuse (EL) 2020/1346 artikli 3 punktis a osutatud „14. märtsi 2020. aasta õigusaktiga“, (3) millega kehtestati erihüvitis erasektori töötajatele, kelle töölepingud on peatatud. Selle meetme eesmärk on kaitsta tööhõivet äriühingutes, mis peatavad oma tegevuse riigi korralduse tõttu või kuuluvad majandussektoritesse, mida COVID-19 puhang tugevalt mõjutab, ning meetmega on nähtud ette 534 euro suurune igakuine eritoetus töötajatele, kelle töölepingud on peatatud. Toetuse saamise eeltingimus on see, et tööandja säilitab sama arvu töötajaid (st täpselt samad töötajad) perioodil, mille pikkus on võrdne varasema töölepingu peatamise perioodi pikkusega. Meedet pikendati alaliste töötajate puhul 31. märtsini 2021 ja hooajatöötajate puhul 31. oktoobrini 2021. Järgmistel kuudel võidakse teha täiendavaid pikendusi väheneva arvu abikõlblike majandussektorite puhul. |
| --- | --- |

(6)

Täpsemalt on Kreeka taotlus seotud rakendusotsuse (EL) 2020/1346 artikli 3 punktis a osutatud „14. märtsi 2020. aasta õigusaktiga“, (3) millega kehtestati erihüvitis erasektori töötajatele, kelle töölepingud on peatatud. Selle meetme eesmärk on kaitsta tööhõivet äriühingutes, mis peatavad oma tegevuse riigi korralduse tõttu või kuuluvad majandussektoritesse, mida COVID-19 puhang tugevalt mõjutab, ning meetmega on nähtud ette 534 euro suurune igakuine eritoetus töötajatele, kelle töölepingud on peatatud. Toetuse saamise eeltingimus on see, et tööandja säilitab sama arvu töötajaid (st täpselt samad töötajad) perioodil, mille pikkus on võrdne varasema töölepingu peatamise perioodi pikkusega. Meedet pikendati alaliste töötajate puhul 31. märtsini 2021 ja hooajatöötajate puhul 31. oktoobrini 2021. Järgmistel kuudel võidakse teha täiendavaid pikendusi väheneva arvu abikõlblike majandussektorite puhul.

| (7) | Peale selle hakkas riik rahastama põhjenduses 6 osutatud erihüvitist saavate töötajate sotsiaalkindlustuskaitset, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1346 artikli 3 punktis b. Toetuse saamise eeltingimus on see, et tööandja säilitab sama arvu töötajaid (st täpselt samad töötajad) perioodil, mille pikkus on võrdne varasema töölepingu peatamise perioodi pikkusega. |
| --- | --- |

(7)

Peale selle hakkas riik rahastama põhjenduses 6 osutatud erihüvitist saavate töötajate sotsiaalkindlustuskaitset, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1346 artikli 3 punktis b. Toetuse saamise eeltingimus on see, et tööandja säilitab sama arvu töötajaid (st täpselt samad töötajad) perioodil, mille pikkus on võrdne varasema töölepingu peatamise perioodi pikkusega.

| (8) | Kreeka vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Kreeka on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks võetud riiklike meetmete tõttu alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 6 071 899 097 euro võrra. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud selliste olemasolevate riiklike meetmete pikendamisega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millega on hõlmatud oluline osa Kreeka ettevõtjatest ja tööjõust. Kreeka kavatseb avaliku sektori suurenenud kulutusi rahastada 806 899 097 euro ulatuses oma vahenditest. |
| --- | --- |

(8)

Kreeka vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Kreeka on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks võetud riiklike meetmete tõttu alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 6 071 899 097 euro võrra. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud selliste olemasolevate riiklike meetmete pikendamisega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millega on hõlmatud oluline osa Kreeka ettevõtjatest ja tööjõust. Kreeka kavatseb avaliku sektori suurenenud kulutusi rahastada 806 899 097 euro ulatuses oma vahenditest.

| (9) | Komisjon on vastavalt määruse (EL) 2020/672 artiklile 6 konsulteerinud Kreekaga ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on järsku ja oluliselt suurenenud otseselt seoses lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millele Kreeka 9. märtsi 2021. aasta taotluses osutati. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on vastavalt määruse (EL) 2020/672 artiklile 6 konsulteerinud Kreekaga ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on järsku ja oluliselt suurenenud otseselt seoses lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millele Kreeka 9. märtsi 2021. aasta taotluses osutati.

| (10) | Seetõttu tuleks anda finantsabi, et aidata Kreekal tegeleda COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ning väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega. |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks anda finantsabi, et aidata Kreekal tegeleda COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ning väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega.

| (11) | Kreeka ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus. |
| --- | --- |

(11)

Kreeka ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus.

| (12) | Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest.

| (13) | Kreeka peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Kreeka neid kulutusi teinud. |
| --- | --- |

(13)

Kreeka peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Kreeka neid kulutusi teinud.

| (14) | Finantsabi andmise otsuse tegemisel on võetud arvesse Kreeka olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures ka võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid, |
| --- | --- |

(14)

Finantsabi andmise otsuse tegemisel on võetud arvesse Kreeka olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures ka võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2020/1346 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liit annab Kreekale laenu kuni 5 265 000 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liit annab Kreekale laenu kuni 5 265 000 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Kreeka võib rahastada järgmisi meetmeid:






  a) | „14. märtsi 2020. aasta õigusakti“ (laiendatud kujul) artiklis 13 sätestatud erihüvitis töötajatele, kelle töölepingud on peatatud; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Kreeka võib rahastada järgmisi meetmeid:

a)

„14. märtsi 2020. aasta õigusakti“ (laiendatud kujul) artiklis 13 sätestatud erihüvitis töötajatele, kelle töölepingud on peatatud;

| b) | käesoleva artikli punktis a osutatud meetme kohaldamisalas olevate töötajate sotsiaalkindlustuskaitse, nagu on sätestatud „14. märtsi 2020. aasta õigusakti“ (laiendatud kujul) artiklis 13; |
| --- | --- |

b)

käesoleva artikli punktis a osutatud meetme kohaldamisalas olevate töötajate sotsiaalkindlustuskaitse, nagu on sätestatud „14. märtsi 2020. aasta õigusakti“ (laiendatud kujul) artiklis 13;

| c) | eritoetus füüsilisest isikust ettevõtjast töötajatele, nagu on sätestatud „20. märtsi 2020. aasta õigusakti“ artiklis 8; |
| --- | --- |

c)

eritoetus füüsilisest isikust ettevõtjast töötajatele, nagu on sätestatud „20. märtsi 2020. aasta õigusakti“ artiklis 8;

| d) | lühendatud tööaja kava, nagu on sätestatud „seaduse nr 4690/2020“ artiklis 31; |
| --- | --- |

d)

lühendatud tööaja kava, nagu on sätestatud „seaduse nr 4690/2020“ artiklis 31;

| e) | teenindussektori hooajaettevõtete töötajate tööandja sotsiaalkindlustusmaksed, nagu on sätestatud „seaduse nr 4714/2020“ artiklis 123.“ |
| --- | --- |

e)

teenindussektori hooajaettevõtete töötajate tööandja sotsiaalkindlustusmaksed, nagu on sätestatud „seaduse nr 4714/2020“ artiklis 123.“

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Kreeka Vabariigile.

Käesolev otsus jõustub selle adressaadile teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. aprill 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 159, 20.5.2020, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. septembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1346, millega antakse Kreeka Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras (ELT L 314, 29.9.2020, lk 21).

2

(3)  
  14. märtsi 2020. aasta õigusakt (Valitsuse Teataja A’ 64), mis on ratifitseeritud seaduse nr 4682/2020 artikliga 3 (Valitsuse Teataja A’ 76); ministri otsus 12998/232 (Valitsuse Teataja B’ 1078/28. märts 2020), ministri otsus 16073/287/22. aprill 2020 (Valitsuse Teataja B’ 1547/22. aprill 2020), ministri otsus 17788/346/8. mai 2020 (Valitsuse Teataja B’ 1779/10. mai 2020), ministri otsus 23102/477/2020 (Valitsuse Teataja B’ 2268/13. juuni 2020), ministri otsus 49989/1266/2020 (FEK B’ 5391/07–12-2020) ja ministri otsus 45742/1748 (FEK B’ 5515/16/12/2020).

3

---

| 27.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/19

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/680,

23. aprill 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1344, millega antakse Küprose Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. mai 2020. aasta määrust (EL) 2020/672, millega luuakse COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Küprose 6. augusti 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Küprosele finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 479 070 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Küprose riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(1)

Küprose 6. augusti 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Küprosele finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 479 070 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Küprose riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.

| (2) | Kürose kasutatava laenu eesmärk oli rahastada Küpros lühendatud tööaja kavasid, samalaadseid meetmeid ja tervisemeetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1344 (2) artiklis 3. |
| --- | --- |

(2)

Kürose kasutatava laenu eesmärk oli rahastada Küpros lühendatud tööaja kavasid, samalaadseid meetmeid ja tervisemeetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1344 (2) artiklis 3.

| (3) | Oluline osa Küprose tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Küprose avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses meetmetega, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktides a–e, g ja h. |
| --- | --- |

(3)

Oluline osa Küprose tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Küprose avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses meetmetega, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktides a–e, g ja h.

| (4) | COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Küpros on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Küprose valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 6,1 % ja 112,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt väheneb Küprose valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 2,3 %-le ja võlg 108,2 %-le SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Küprose SKP kasvama 2021. aastal 3,2 %. |
| --- | --- |

(4)

COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Küpros on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Küprose valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 6,1 % ja 112,6 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt väheneb Küprose valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 2,3 %-le ja võlg 108,2 %-le SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Küprose SKP kasvama 2021. aastal 3,2 %.

| (5) | 10. märtsil 2021 taotles Küpros liidult lisafinantsabi 124 700 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Eelkõige puudutab see põhjendustes 6–13 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

10. märtsil 2021 taotles Küpros liidult lisafinantsabi 124 700 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Eelkõige puudutab see põhjendustes 6–13 osutatud meetmeid.

| (6) | „Seaduse 27(I)/2020“, (3)„seaduse 49(I)/2020“, (4)„seaduse 140(I)/2020“ (5) ja „seaduse 36(I)2021“ (6) alusel on võetud vastu mitu igakuist regulatiivset haldusakti, (7) milles on esitatud meetmed COVID-19 puhangu mõjuga tegelemiseks. Kõnealuste seaduste alusel on ametiasutused kehtestanud lapsehoolduspuhkuse erikava, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis a, millega nähakse ette töötasu hüvitamine erasektoris töötavatele vanematele, kellel on kuni 15 aastased lapsed või mis tahes vanuses puuetega lapsed. Lapsehoolduspuhkuse erikava võib pidada samalaadseks meetmeks määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega, kuna see võimaldab töötajatel saada sissetulekutoetust ja aitab säilitada tööhõivet, hoides ära olukorra, kus vanemad peavad töösuhte lõpetama, et hoolitseda oma laste eest ajal, mil koolid on suletud. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta veebruarist 2020. aasta juunini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2021. aasta jaanuarist 2021. aasta juulini. |
| --- | --- |

(6)

„Seaduse 27(I)/2020“, (3)„seaduse 49(I)/2020“, (4)„seaduse 140(I)/2020“ (5) ja „seaduse 36(I)2021“ (6) alusel on võetud vastu mitu igakuist regulatiivset haldusakti, (7) milles on esitatud meetmed COVID-19 puhangu mõjuga tegelemiseks. Kõnealuste seaduste alusel on ametiasutused kehtestanud lapsehoolduspuhkuse erikava, millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis a, millega nähakse ette töötasu hüvitamine erasektoris töötavatele vanematele, kellel on kuni 15 aastased lapsed või mis tahes vanuses puuetega lapsed. Lapsehoolduspuhkuse erikava võib pidada samalaadseks meetmeks määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega, kuna see võimaldab töötajatel saada sissetulekutoetust ja aitab säilitada tööhõivet, hoides ära olukorra, kus vanemad peavad töösuhte lõpetama, et hoolitseda oma laste eest ajal, mil koolid on suletud. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta veebruarist 2020. aasta juunini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2021. aasta jaanuarist 2021. aasta juulini.

| (7) | Lisaks on „seaduse 27(I)/2020“, „seaduse 49(I)/2020“, „seaduse 140(I)/2020“ ja „seaduse 36(I)/2021“ ning mitme igakuise regulatiivse haldusakti (8) alusel loodud toetuskava äriühingutele, kes on pidanud oma tegevuse täielikult peatama, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis b. Selle kavaga antakse töötasu hüvitist 97 %-le selliste ettevõtjate töötajatest, kes on sunnitud tegevuse peatama, tingimusel et töökohad säilitatakse. Hüvitis katab 60 % töötaja palgast või 60 % töötaja 2018. aasta sotsiaalkindlustusmaksete summast (2020. aasta juulist 2020. aasta augustini kestnud ajavahemiku puhul 2019. aasta summast), olenevalt sellest, kumb on suurem. Hüvitis on maksimaalselt 1 214 eurot kuus ja minimaalselt 360 eurot kuus. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta märtsist 2020. aasta augustini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2020. aasta septembrist 2021. aasta juulini. |
| --- | --- |

(7)

Lisaks on „seaduse 27(I)/2020“, „seaduse 49(I)/2020“, „seaduse 140(I)/2020“ ja „seaduse 36(I)/2021“ ning mitme igakuise regulatiivse haldusakti (8) alusel loodud toetuskava äriühingutele, kes on pidanud oma tegevuse täielikult peatama, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis b. Selle kavaga antakse töötasu hüvitist 97 %-le selliste ettevõtjate töötajatest, kes on sunnitud tegevuse peatama, tingimusel et töökohad säilitatakse. Hüvitis katab 60 % töötaja palgast või 60 % töötaja 2018. aasta sotsiaalkindlustusmaksete summast (2020. aasta juulist 2020. aasta augustini kestnud ajavahemiku puhul 2019. aasta summast), olenevalt sellest, kumb on suurem. Hüvitis on maksimaalselt 1 214 eurot kuus ja minimaalselt 360 eurot kuus. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta märtsist 2020. aasta augustini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2020. aasta septembrist 2021. aasta juulini.

| (8) | Lisaks on „seaduse 27(I)/2020“, „seaduse 49(I)/2020“, „seaduse 140(I)/2020“ ja „seaduse 36(I)/2021“ ning mitme igakuise regulatiivse haldusakti (9) alusel loodud toetuskava äriühingutele, kes on pidanud oma tegevuse osaliselt peatama, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis b. Selle kava alusel nähakse ette töötasu hüvitis nende ettevõtete töötajatele, kelle käive COVID-19 kriisi tõttu väheneb, tingimusel et töökohad säilitatakse. Hüvitis katab 60 % töötaja palgast või 60 % töötaja 2018. aasta sotsiaalkindlustusmaksete summast, olenevalt sellest, kumb on suurem. Hüvitis on maksimaalselt 1 214 eurot kuus ja minimaalselt 360 eurot kuus. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta märtsist 2020. aasta juunini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2021. aasta jaanuarist 2021. aasta juulini. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks on „seaduse 27(I)/2020“, „seaduse 49(I)/2020“, „seaduse 140(I)/2020“ ja „seaduse 36(I)/2021“ ning mitme igakuise regulatiivse haldusakti (9) alusel loodud toetuskava äriühingutele, kes on pidanud oma tegevuse osaliselt peatama, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis b. Selle kava alusel nähakse ette töötasu hüvitis nende ettevõtete töötajatele, kelle käive COVID-19 kriisi tõttu väheneb, tingimusel et töökohad säilitatakse. Hüvitis katab 60 % töötaja palgast või 60 % töötaja 2018. aasta sotsiaalkindlustusmaksete summast, olenevalt sellest, kumb on suurem. Hüvitis on maksimaalselt 1 214 eurot kuus ja minimaalselt 360 eurot kuus. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta märtsist 2020. aasta juunini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2021. aasta jaanuarist 2021. aasta juulini.

| (9) | „Seaduse 27(I)/2020“, „seaduse 49(I)/2020“, „seaduse 140(I)/2020“ ja „seaduse 36(I)/2021“ ning mitme regulatiivse haldusakti (10) alusel on loodud füüsilisest isikust ettevõtjate erikava, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis c. Selle kava alusel makstakse hüvitist füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes ei saa tervishoiuministri dekreedi või ministrite nõukogu otsuse kohaselt üldse tegutseda. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta märtsist 2020. aasta juunini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2020. aasta juulist 2021. aasta juulini. |
| --- | --- |

(9)

„Seaduse 27(I)/2020“, „seaduse 49(I)/2020“, „seaduse 140(I)/2020“ ja „seaduse 36(I)/2021“ ning mitme regulatiivse haldusakti (10) alusel on loodud füüsilisest isikust ettevõtjate erikava, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis c. Selle kava alusel makstakse hüvitist füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes ei saa tervishoiuministri dekreedi või ministrite nõukogu otsuse kohaselt üldse tegutseda. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta märtsist 2020. aasta juunini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2020. aasta juulist 2021. aasta juulini.

| (10) | „Seaduse 27(I)/2020“, „seaduse 49(I)/2020“, „seaduse 140(I)/2020“ ja „seaduse 36(I)/2021“ ning mitme regulatiivse haldusakti (11) alusel on loodud hotellide ja majutusettevõtjate erikava, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis d. Selle kavaga nähakse ette töötasu hüvitamine, et toetada hotellinduse valdkonna töötajate ja muude majutusteenuseid pakkuvate ettevõtjate töötajaid, kelle tööandja on oma tegevuse täielikult peatanud või kelle käive on vähenenud rohkem kui 40 %. Kavas osalemise tingimus on töökohtade säilitamine. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta juunist 2020. aasta oktoobrini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2020. aasta novembrist 2021. aasta juulini. |
| --- | --- |

(10)

„Seaduse 27(I)/2020“, „seaduse 49(I)/2020“, „seaduse 140(I)/2020“ ja „seaduse 36(I)/2021“ ning mitme regulatiivse haldusakti (11) alusel on loodud hotellide ja majutusettevõtjate erikava, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis d. Selle kavaga nähakse ette töötasu hüvitamine, et toetada hotellinduse valdkonna töötajate ja muude majutusteenuseid pakkuvate ettevõtjate töötajaid, kelle tööandja on oma tegevuse täielikult peatanud või kelle käive on vähenenud rohkem kui 40 %. Kavas osalemise tingimus on töökohtade säilitamine. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta juunist 2020. aasta oktoobrini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2020. aasta novembrist 2021. aasta juulini.

| (11) | „Seaduse 27(I)/2020“, „seaduse 49(I)/2020“, „seaduse 140(I)/2020“ ja „seaduse 36(I)/2021“ ning mitme regulatiivse haldusakti (12) alusel on loodud erikava selliste ettevõtjate toetamiseks, kes on seotud turismindusega või turismist mõjutatud või kes on seotud selliste ettevõtjatega, kes on kohustatud oma tegevuse täielikult peatama, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis e. Selle kavaga nähakse ette töötasu hüvitamine, et toetada hotellinduse valdkonna töötajaid ja muude majutusteenuseid pakkuvate ettevõtjate töötajaid, kelle käive on vähenenud rohkem kui 40 % (algse kava puhul rohkem kui 55 %), tingimusel et töökohad säilitatakse. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta juunist 2020. aasta augustini, muudeti ja pikendati, et hõlmata ajavahemik 2020. aasta septembrist 2021. aasta juulini. |
| --- | --- |

(11)

„Seaduse 27(I)/2020“, „seaduse 49(I)/2020“, „seaduse 140(I)/2020“ ja „seaduse 36(I)/2021“ ning mitme regulatiivse haldusakti (12) alusel on loodud erikava selliste ettevõtjate toetamiseks, kes on seotud turismindusega või turismist mõjutatud või kes on seotud selliste ettevõtjatega, kes on kohustatud oma tegevuse täielikult peatama, nagu on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis e. Selle kavaga nähakse ette töötasu hüvitamine, et toetada hotellinduse valdkonna töötajaid ja muude majutusteenuseid pakkuvate ettevõtjate töötajaid, kelle käive on vähenenud rohkem kui 40 % (algse kava puhul rohkem kui 55 %), tingimusel et töökohad säilitatakse. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta juunist 2020. aasta augustini, muudeti ja pikendati, et hõlmata ajavahemik 2020. aasta septembrist 2021. aasta juulini.

| (12) | Lisaks on rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis g osutatud ja dokumendiga „Lisaeelarve. Riigiabi ajutine raamistik majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu ajal“ kehtestatud toetuskava kuni 50 töötajaga mikro- ja väikeettevõtjatele ning füüsilisest isikust ettevõtjatele. Toetust on taotletud ainult nende kulutuste katmiseks, mis on seotud füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamisega. Need toetused kujutavad endast ühekordseid toetusi väikeettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate tegevuskulude katmiseks. Eri kategooriate ettevõtjate ühekordsete toetuste summad on üle vaadatud lähtuvalt töötajate arvust. Lisaks on kokku lepitud toetused ettevõtjatele, kes peatasid oma tegevuse ajavahemikus alates 2020. aasta märtsist, summas 10 000 eurot kuni üheksa töötaja puhul ja 15 000 eurot rohkem kui üheksa töötaja puhul. Toetuskava võib pidada samalaadseks meetmeks määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega, kuna selle eesmärk on kaitsta füüsilisest isikust ettevõtjaid või sarnaste kategooriate töötajaid sissetuleku vähenemise või kaotamise eest. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta aprillist 2020. aasta maini, muudeti ja pikendati 2020. aasta novembrini. |
| --- | --- |

(12)

Lisaks on rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis g osutatud ja dokumendiga „Lisaeelarve. Riigiabi ajutine raamistik majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu ajal“ kehtestatud toetuskava kuni 50 töötajaga mikro- ja väikeettevõtjatele ning füüsilisest isikust ettevõtjatele. Toetust on taotletud ainult nende kulutuste katmiseks, mis on seotud füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamisega. Need toetused kujutavad endast ühekordseid toetusi väikeettevõtjate ja füüsilisest isikust ettevõtjate tegevuskulude katmiseks. Eri kategooriate ettevõtjate ühekordsete toetuste summad on üle vaadatud lähtuvalt töötajate arvust. Lisaks on kokku lepitud toetused ettevõtjatele, kes peatasid oma tegevuse ajavahemikus alates 2020. aasta märtsist, summas 10 000 eurot kuni üheksa töötaja puhul ja 15 000 eurot rohkem kui üheksa töötaja puhul. Toetuskava võib pidada samalaadseks meetmeks määruses (EL) 2020/672 osutatud lühendatud tööaja kavadega, kuna selle eesmärk on kaitsta füüsilisest isikust ettevõtjaid või sarnaste kategooriate töötajaid sissetuleku vähenemise või kaotamise eest. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta aprillist 2020. aasta maini, muudeti ja pikendati 2020. aasta novembrini.

| (13) | Küpros pikendas ka COVID-19 puhanguga tegelemiseks mõeldud tervisemeedet, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“, „seadusega 49(I)/2020“, „seadusega 140(I)/2020“ ja „seadusega 36(I)/2021“ ning regulatiivsete haldusaktidega (13). Täpsemalt nähakse rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis h osutatud haigushüvitiste kavaga ette töötasu hüvitamine erasektori töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, tingimusel et nad on tervishoiuministeeriumi avaldatud nimekirja kohaselt liigitatud haavatavateks isikuteks, ametiasutused on nad karantiini pannud või nad on COVID-19ga nakatunud. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta märtsist 2020. aasta juunini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2020. aasta novembrist 2021. aasta juulini. |
| --- | --- |

(13)

Küpros pikendas ka COVID-19 puhanguga tegelemiseks mõeldud tervisemeedet, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“, „seadusega 49(I)/2020“, „seadusega 140(I)/2020“ ja „seadusega 36(I)/2021“ ning regulatiivsete haldusaktidega (13). Täpsemalt nähakse rakendusotsuse (EL) 2020/1344 artikli 3 punktis h osutatud haigushüvitiste kavaga ette töötasu hüvitamine erasektori töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, tingimusel et nad on tervishoiuministeeriumi avaldatud nimekirja kohaselt liigitatud haavatavateks isikuteks, ametiasutused on nad karantiini pannud või nad on COVID-19ga nakatunud. Meedet, mis algselt kehtis 2020. aasta märtsist 2020. aasta juunini, pikendati, et hõlmata ajavahemik 2020. aasta novembrist 2021. aasta juulini.

| (14) | Küpros vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Küpros on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks võetud riiklike meetmete tõttu alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 742 040 000 euro võrra. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud pikendatud olemasolevate riiklike meetmetega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millega on hõlmatud oluline osa Küprose ettevõtjatest ja tööjõust. Küpros kavatseb suurenenud kulutusi rahastada 138 270 000 euro ulatuses liidu vahenditest. |
| --- | --- |

(14)

Küpros vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Küpros on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks võetud riiklike meetmete tõttu alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 742 040 000 euro võrra. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud pikendatud olemasolevate riiklike meetmetega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millega on hõlmatud oluline osa Küprose ettevõtjatest ja tööjõust. Küpros kavatseb suurenenud kulutusi rahastada 138 270 000 euro ulatuses liidu vahenditest.

| (15) | Komisjon on määruse (EL) 2020/672 artikli 6 kohaselt Küprosega konsulteerinud ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on järsult ja oluliselt suurenenud otseselt seoses COVID-19 puhangu tõttu rakendatud lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmete ning asjaomaste tervisemeetmetega, millele Küprose 10. märtsi 2021. aasta taotluses osutati. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon on määruse (EL) 2020/672 artikli 6 kohaselt Küprosega konsulteerinud ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on järsult ja oluliselt suurenenud otseselt seoses COVID-19 puhangu tõttu rakendatud lühendatud tööaja kavade ja muude samalaadsete meetmete ning asjaomaste tervisemeetmetega, millele Küprose 10. märtsi 2021. aasta taotluses osutati.

| (16) | Küprose 10. märtsil 2021 esitatud taotluses ja põhjenduses 13 osutatud tervisemeetme summa on 440 000 eurot. |
| --- | --- |

(16)

Küprose 10. märtsil 2021 esitatud taotluses ja põhjenduses 13 osutatud tervisemeetme summa on 440 000 eurot.

| (17) | Seetõttu tuleks anda finantsabi, et aidata Küprosel tegeleda COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ja väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega. |
| --- | --- |

(17)

Seetõttu tuleks anda finantsabi, et aidata Küprosel tegeleda COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ja väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega.

| (18) | Küpros ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus. |
| --- | --- |

(18)

Küpros ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus.

| (19) | Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest. |
| --- | --- |

(19)

Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest.

| (20) | Küpros peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Küpros neid kulutusi teinud. |
| --- | --- |

(20)

Küpros peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Küpros neid kulutusi teinud.

| (21) | Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Küprose olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures ka võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid, |
| --- | --- |

(21)

Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Küprose olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures ka võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2020/1344 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:






  „1. | Liit annab Küprosele laenu kuni 603 770 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“; |
| --- | --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.

Liit annab Küprosele laenu kuni 603 770 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“ |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.

Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Küpros võib rahastada järgmisi meetmeid:






  a) | lapsehoolduspuhkuse erikava, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 127/148/151/184/192/212/213/235/2020 (laiendatud kujul); |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Küpros võib rahastada järgmisi meetmeid:

a)

lapsehoolduspuhkuse erikava, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 127/148/151/184/192/212/213/235/2020 (laiendatud kujul);

| b) | kavad, millega toetatakse äriühinguid nende tegevuse täieliku peatumise korral, nagu on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 130/148/151/187/212/213/238/243/271/273/2020 (laiendatud kujul); |
| --- | --- |

b)

kavad, millega toetatakse äriühinguid nende tegevuse täieliku peatumise korral, nagu on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 130/148/151/187/212/213/238/243/271/273/2020 (laiendatud kujul);

| c) | kavad, millega toetatakse äriühinguid nende tegevuse osalise peatumise korral, nagu on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 131/148/151/188/212/213/239/2020 (laiendatud kujul); |
| --- | --- |

c)

kavad, millega toetatakse äriühinguid nende tegevuse osalise peatumise korral, nagu on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 131/148/151/188/212/213/239/2020 (laiendatud kujul);

| d) | füüsilisest isikust ettevõtjate erikava, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 129/148/151/186/213/237/322/2020 (laiendatud kujul); |
| --- | --- |

d)

füüsilisest isikust ettevõtjate erikava, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 129/148/151/186/213/237/322/2020 (laiendatud kujul);

| e) | hotellide ja majutusettevõtjate erikava, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 269/317/2020 (laiendatud kujul); |
| --- | --- |

e)

hotellide ja majutusettevõtjate erikava, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 269/317/2020 (laiendatud kujul);

| f) | erikava selliste ettevõtjate toetamiseks, kes on seotud turismindusega või turismist mõjutatud või kes on seotud selliste ettevõtjatega, kes on kohustatud oma tegevuse täielikult peatama, nagu on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 270/318/2020 (pikendatud ja muudetud kujul); |
| --- | --- |

f)

erikava selliste ettevõtjate toetamiseks, kes on seotud turismindusega või turismist mõjutatud või kes on seotud selliste ettevõtjatega, kes on kohustatud oma tegevuse täielikult peatama, nagu on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 270/318/2020 (pikendatud ja muudetud kujul);

| g) | teatavate eelnevalt kindlaksmääratud tegevustega tegelevate ettevõtjate toetamise erikava, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 272/320/396/420/500/535/633/2020; |
| --- | --- |

g)

teatavate eelnevalt kindlaksmääratud tegevustega tegelevate ettevõtjate toetamise erikava, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 272/320/396/420/500/535/633/2020;

| h) | mikro- ja väikeettevõtjate ning füüsilisest isikust ettevõtjate toetuskava, mis on ette nähtud dokumendiga „Lisaeelarve. Riigiabi ajutine raamistik majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu ajal“, pikendatud ja muudetud kujul; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- |

h)

mikro- ja väikeettevõtjate ning füüsilisest isikust ettevõtjate toetuskava, mis on ette nähtud dokumendiga „Lisaeelarve. Riigiabi ajutine raamistik majanduse toetamiseks praeguse COVID-19 puhangu ajal“, pikendatud ja muudetud kujul; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| i) | haigushüvitiste kava, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 128/148/151/185/212/236/2020 (laiendatud kujul).“ |
| --- | --- |

i)

haigushüvitiste kava, mis on ette nähtud „seadusega 27(I)/2020“ ja regulatiivsete haldusaktidega 128/148/151/185/212/236/2020 (laiendatud kujul).“

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4

  1.   Küpros teavitab komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest hiljemalt 30. märtsil 2021 ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni kavandatud avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.


  2.   Kui artiklis 3 osutatud meetmed põhinevad kavandatud avaliku sektori kulutustel ja nende suhtes on kohaldatud rakendusotsust, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1344, teavitab Küpros komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest kuue kuu jooksul pärast kõnealuse rakendusotsuse muutmisotsuse vastuvõtmise kuupäeva ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Küpros teavitab komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest hiljemalt 30. märtsil 2021 ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni kavandatud avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.

2.   Kui artiklis 3 osutatud meetmed põhinevad kavandatud avaliku sektori kulutustel ja nende suhtes on kohaldatud rakendusotsust, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1344, teavitab Küpros komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest kuue kuu jooksul pärast kõnealuse rakendusotsuse muutmisotsuse vastuvõtmise kuupäeva ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.“

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Küprose Vabariigile.

Käesolev otsus jõustub selle adressaadile teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. aprill 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 159, 20.5.2020, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. septembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1344, millega antakse Küprose Vabariigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras (ELT L 314, 29.9.2020, lk 13).

2

(3)  Ε.Ε., Παρ.Ι(I), Αρ.4748, 27.3.2020.

3

(4)  Ε.Ε., Παρ.Ι(I), Αρ.4756, 26.5.2020.

4

(5)  Ε.Ε., Παρ.Ι(I), Αρ.4780, 12.10.2020.

5

(6)  Ε.Ε., Παρ.Ι(I), Αρ.4823, 30.3.2021.

6

(7)  Regulatiivsed haldusaktid 127/148/151/184/192/212/213/235/2020, mida on pikendatud regulatiivsete haldusaktidega 20/88/2021.

7

(8)  Regulatiivsed haldusaktid 130/148/151/187/212/213/238/243/271/273/2020, mida on pikendatud regulatiivsete haldusaktidega 319/395/421/501/536/634/2020 ja 15/83/2021.

8

(9)  Regulatiivsed haldusaktid 131/148/151/188/212/213/239/2020, mida on pikendatud regulatiivsete haldusaktidega 16/84/2021.

9

(10)  Regulatiivsed haldusaktid 129/148/151/186/213/237/322/2020, mida on pikendatud regulatiivsete haldusaktidega 398/423/503/538/636/2020 ja 18/86/2021.

10

(11)  Regulatiivsed haldusaktid 269/317/2020, mida on pikendatud regulatiivsete haldusaktidega 393/418/498/533/631/2020 ja 13/81/2021.

11

(12)  Regulatiivsed haldusaktid 270/318/2020, mida pikendati regulatiivsete haldusaktidega 394/419/499/534/632/2020 ja 14/82/2021.

12

(13)  Regulatiivsed haldusaktid 128/148/151/185/212/236/2020, mida on pikendatud regulatiivsete haldusaktidega 637/2020 ja 19/87/2021.

13

---

| 27.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/24 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/24

---

NÕUKOGU RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/681,

23. aprill 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1342, millega antakse Belgia Kuningriigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 19. mai 2020. aasta määrust (EL) 2020/672, millega luuakse COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras töötuseriski leevendamiseks pakutava ajutise toetuse Euroopa rahastu (TERA), (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Belgia 7. augusti 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Belgiale finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 7 803 380 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Belgia riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(1)

Belgia 7. augusti 2020 esitatud taotluse alusel andis nõukogu 25. septembril 2020 Belgiale finantsabi laenuna, mille maksimaalne summa on 7 803 380 000 eurot ja maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg 15 aastat, et täiendada Belgia riiklikke jõupingutusi, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele.

| (2) | Belgia kasutatava laenueesmärk oli rahastada Belgia lühendatud tööaja kavasid, samalaadseid meetmeid ja tervisemeetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1342 (2) artiklis 3. |
| --- | --- |

(2)

Belgia kasutatava laenueesmärk oli rahastada Belgia lühendatud tööaja kavasid, samalaadseid meetmeid ja tervisemeetmeid, nagu on osutatud nõukogu rakendusotsuse (EL) 2020/1342 (2) artiklis 3.

| (3) | Oluline osa Belgia tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Belgia avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses uue meetmega – pealinna Brüsseli piirkonna väikeettevõtjate uue toetuskavaga – ja teiste olemasolevate piirkondlike meetmetega, millest mõnda on laiendatud ja millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1342 artikli 3 punkti d alapunktides i–iv. |
| --- | --- |

(3)

Oluline osa Belgia tööjõust on jätkuvalt COVID-19 puhangu tõttu halvatud. See on kaasa toonud Belgia avaliku sektori kulutuste järsu ja olulise suurenemise seoses uue meetmega – pealinna Brüsseli piirkonna väikeettevõtjate uue toetuskavaga – ja teiste olemasolevate piirkondlike meetmetega, millest mõnda on laiendatud ja millele on osutatud rakendusotsuse (EL) 2020/1342 artikli 3 punkti d alapunktides i–iv.

| (4) | COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Belgia on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Belgia valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 11,2 % ja 117,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt on Belgia valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 7,1 % ja võlg 117,8 % SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Belgia SKP kasvama 2021. aastal 3,9 %. |
| --- | --- |

(4)

COVID-19 puhang ja erakorralised meetmed, mida Belgia on võtnud 2020. ja 2021. aastal, et ohjeldada puhangut ning leevendada selle sotsiaal-majanduslikke ja tervisega seotud tagajärgi, on avaldanud ja avaldavad endiselt ränka mõju riigi rahandusele. Komisjoni 2020. aasta sügisprognoosis eeldati, et Belgia valitsemissektori eelarvepuudujääk ja võlg on 2020. aasta lõpus vastavalt 11,2 % ja 117,7 % sisemajanduse koguproduktist (SKP). Prognoosi kohaselt on Belgia valitsemissektori eelarvepuudujääk 2021. aastal 7,1 % ja võlg 117,8 % SKPst. Komisjoni 2021. aasta talvise vaheprognoosi järgi peaks Belgia SKP kasvama 2021. aastal 3,9 %.

| (5) | 11. märtsil 2021 taotles Belgia liidult lisafinantsabi 394 150 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Eelkõige puudutab see põhjendustes 6 ja 7 osutatud meetmeid. |
| --- | --- |

(5)

11. märtsil 2021 taotles Belgia liidult lisafinantsabi 394 150 000 eurot, et täiendada jätkuvalt 2020. ja 2021. aastal võetud riiklikke meetmeid, leevendamaks COVID-19 puhangu mõju ning selle puhangu sotsiaal-majanduslikke tagajärgi töötajatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele. Eelkõige puudutab see põhjendustes 6 ja 7 osutatud meetmeid.

| (6) | See puudutab rakendusotsuse (EL) 2020/1342 artikli 3 punkti d alapunktides i–iv osutatud pealinna Brüsseli piirkonna, Flandria ja flaamikeelse kogukonna, Valloonia ja prantsuskeelse kogukonna olemasolevate piirkondlike ja kogukondlike sissetulekutoetuste kavade laiendamiseks antava toetuse taotlust:

  „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n°2020/019 du 23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van 23 aprilli 2020
  “
   (3);

  „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n°2020/030 du 28 mai 2020/Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020
  “
   (4), mida laiendati õigusaktidega „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 15 octobre 2020 relatif à une aide aux secteurs de l’événementiel, du monde de la nuit, du tourisme et de la culture dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 15 oktober 2020 betreffende steun aan de evenementen-, uitgaans-, toeristische en culturele sector in het kader van de gezondheidscrisis COVID-19“ ja „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 12 novembre 2020 relatif à une aide aux entreprises débits de boissons et restaurants dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 12 november 2020 betreffende steun aan de eet- en drankgelegenhedenondernemingen in het kader van de gezondheidscrisis COVID-19“. Kahe laiendatud kavaga nähakse ette hüvitis füüsilisest isikutest ettevõtjatele ja ühe osanikuga äriühingutele sektorites, mis olid sunnitud COVID-19 kriisi tõttu tegevuse lõpetama;
  „Notification de la réunion du conseil des ministres du gouvernement de la région de Bruxelles-Capitale du jeudi 14 mai 2020/Betekening van de vergadering van de Ministerraad van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van donderdag 14 mei 2020, nagu üle võetud õigusaktiga „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 24 juillet 2020 instaurant une aide exceptionnelle pour les travailleurs intermittents de la culture/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 24 juli 2020 houdende invoering van uitzonderlijke steun voor de cultuurwerkers“
   (5);

  „Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020
  “
   (6);

  „Besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020
  “
   (7);

  „Besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020
  “, (8) millega kehtestatakse toetus, et toetada ettevõtteid, mis on avatud, kuid mille käive on vähenenud vähemalt 60 % või mis olid sunnitud föderaalsete ohutus- ja julgeolekumeetmete tõttu tegevuse lõpetama; „Besluit van de Vlaamse Regering van 7 augustus 2020
  “, (9)
  „Besluit van de Vlaamse Regering van 23 oktober 2020
  “
   (10) ja „Besluit van de Vlaamse Regering van 13 november 2020
  “
   (11).
  Nende kolme Flandria valitsuse otsusega, milles osutatakse kavadele, mida nimetatakse ka vastavalt Flandria kaitsemehhanismiks 1, 2 ja 3, millega muudetakse teatavaid eespool nimetatud otsuseid, antakse toetust ettevõtetele, mis on avatud, kuid mille käive on vähenenud vähemalt 60 % või mis olid sunnitud föderaalsete ohutus- ja julgeolekumeetmete tõttu tegevuse lõpetama;

  „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n°4 du 23 avril 2020
  “
   (12), „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020
  “
   (13); „Arrêté ministériel du 8 avril 2020 portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020
  “
   (14); „Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020
  “
   (15).
  Eespool mainitud meetmed on seotud kavadega, millega antakse sissetulekutoetust füüsilisest isikust ettevõtjatele, ühe osanikuga äriühingutele ja muud liiki töötajatele, kes ei vasta muud liiki sissetulekutoetuse saamise tingimustele. Eelkõige pakuvad pealinna Brüsseli piirkonnas äriühingutele ja ettevõtjatele makstavad hüvitised, Flandrias ja flaamikeelses kogukonnas makstavad hüvitised tegevuse häirituse eest, muud hüvitised ja toetused ning Valloonias ettevõtete sulgemise eest makstavad hüvitised üldist ühekordset toetust äriühingutele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on pidanud oma tegevuse COVID-19 tõttu lõpetama või kelle käive on märkimisväärselt vähenenud.
  Kui meetmed on mõeldud suuremale hulgale toetusesaajatele, on taotletud üksnes summasid, mis on vajalikud selleks, et katta füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi. Muud meetmed (hüvitis lühiajalises töösuhtes olevatele töötajatele pealinna Brüsseli piirkonnas, toetus lasteaedadele ja toetus kultuurivaldkonnas tegutsejatele prantsuskeelses kogukonnas, koolitustegevus Valloonias ning toetus kultuurivaldkonnas tegutsejatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele) on suunatud konkreetsete sektorite (kultuuri- ja hooldussektor, koolitustegevus) füüsilisest isikust ettevõtjatele ning töötajatele, kellel puudub juurdepääs ajutise töötuse kavale. |
| --- | --- |

(6)

See puudutab rakendusotsuse (EL) 2020/1342 artikli 3 punkti d alapunktides i–iv osutatud pealinna Brüsseli piirkonna, Flandria ja flaamikeelse kogukonna, Valloonia ja prantsuskeelse kogukonna olemasolevate piirkondlike ja kogukondlike sissetulekutoetuste kavade laiendamiseks antava toetuse taotlust:

„Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n°2020/019 du 23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van 23 aprilli 2020
  “
   (3);

„Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n°2020/030 du 28 mai 2020/Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020
  “
   (4), mida laiendati õigusaktidega „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 15 octobre 2020 relatif à une aide aux secteurs de l’événementiel, du monde de la nuit, du tourisme et de la culture dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 15 oktober 2020 betreffende steun aan de evenementen-, uitgaans-, toeristische en culturele sector in het kader van de gezondheidscrisis COVID-19“ ja „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 12 novembre 2020 relatif à une aide aux entreprises débits de boissons et restaurants dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 12 november 2020 betreffende steun aan de eet- en drankgelegenhedenondernemingen in het kader van de gezondheidscrisis COVID-19“. Kahe laiendatud kavaga nähakse ette hüvitis füüsilisest isikutest ettevõtjatele ja ühe osanikuga äriühingutele sektorites, mis olid sunnitud COVID-19 kriisi tõttu tegevuse lõpetama;

„Notification de la réunion du conseil des ministres du gouvernement de la région de Bruxelles-Capitale du jeudi 14 mai 2020/Betekening van de vergadering van de Ministerraad van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van donderdag 14 mei 2020, nagu üle võetud õigusaktiga „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 24 juillet 2020 instaurant une aide exceptionnelle pour les travailleurs intermittents de la culture/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 24 juli 2020 houdende invoering van uitzonderlijke steun voor de cultuurwerkers“
   (5);

„Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020
  “
   (6);

„Besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020
  “
   (7);

„Besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020
  “, (8) millega kehtestatakse toetus, et toetada ettevõtteid, mis on avatud, kuid mille käive on vähenenud vähemalt 60 % või mis olid sunnitud föderaalsete ohutus- ja julgeolekumeetmete tõttu tegevuse lõpetama; „Besluit van de Vlaamse Regering van 7 augustus 2020
  “, (9)
  „Besluit van de Vlaamse Regering van 23 oktober 2020
  “
   (10) ja „Besluit van de Vlaamse Regering van 13 november 2020
  “
   (11).

Nende kolme Flandria valitsuse otsusega, milles osutatakse kavadele, mida nimetatakse ka vastavalt Flandria kaitsemehhanismiks 1, 2 ja 3, millega muudetakse teatavaid eespool nimetatud otsuseid, antakse toetust ettevõtetele, mis on avatud, kuid mille käive on vähenenud vähemalt 60 % või mis olid sunnitud föderaalsete ohutus- ja julgeolekumeetmete tõttu tegevuse lõpetama;

„Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n°4 du 23 avril 2020
  “
   (12), „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020
  “
   (13); „Arrêté ministériel du 8 avril 2020 portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020
  “
   (14); „Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020
  “
   (15).

Eespool mainitud meetmed on seotud kavadega, millega antakse sissetulekutoetust füüsilisest isikust ettevõtjatele, ühe osanikuga äriühingutele ja muud liiki töötajatele, kes ei vasta muud liiki sissetulekutoetuse saamise tingimustele. Eelkõige pakuvad pealinna Brüsseli piirkonnas äriühingutele ja ettevõtjatele makstavad hüvitised, Flandrias ja flaamikeelses kogukonnas makstavad hüvitised tegevuse häirituse eest, muud hüvitised ja toetused ning Valloonias ettevõtete sulgemise eest makstavad hüvitised üldist ühekordset toetust äriühingutele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele, kes on pidanud oma tegevuse COVID-19 tõttu lõpetama või kelle käive on märkimisväärselt vähenenud.

Kui meetmed on mõeldud suuremale hulgale toetusesaajatele, on taotletud üksnes summasid, mis on vajalikud selleks, et katta füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi. Muud meetmed (hüvitis lühiajalises töösuhtes olevatele töötajatele pealinna Brüsseli piirkonnas, toetus lasteaedadele ja toetus kultuurivaldkonnas tegutsejatele prantsuskeelses kogukonnas, koolitustegevus Valloonias ning toetus kultuurivaldkonnas tegutsejatele ja füüsilisest isikust ettevõtjatele) on suunatud konkreetsete sektorite (kultuuri- ja hooldussektor, koolitustegevus) füüsilisest isikust ettevõtjatele ning töötajatele, kellel puudub juurdepääs ajutise töötuse kavale.

| (7) | Toetust taotletakse ka pealinna Brüsseli piirkonna uue meetme jaoks. See on seotud õigusaktiga „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 3 décembre 2020 concernant l’octroi d’une subvention de 1 625 000,00 EUR à la SA Brusoc dans le cadre de l’octroi de micro-crédits de trésorerie pour les indépendants et les micro-entreprises en raison de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 3 december 2020 betreffende de toekenning van micro-kaskredieten voor zelfstandigen en zko’s“. Täpsemalt antakse meetme raames mikrokrediiti ettevõtjatele ja ühe osanikuga äriühingutele pealinnas Brüsselis. Toetust on taotletud ainult nende avaliku sektori kulutuste katmiseks, mis on seotud laenude eeldatava kahjuga. Kulutuste katmiseks taotletud summa on seotud ainult füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamisega. |
| --- | --- |

(7)

Toetust taotletakse ka pealinna Brüsseli piirkonna uue meetme jaoks. See on seotud õigusaktiga „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 3 décembre 2020 concernant l’octroi d’une subvention de 1 625 000,00 EUR à la SA Brusoc dans le cadre de l’octroi de micro-crédits de trésorerie pour les indépendants et les micro-entreprises en raison de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 3 december 2020 betreffende de toekenning van micro-kaskredieten voor zelfstandigen en zko’s“. Täpsemalt antakse meetme raames mikrokrediiti ettevõtjatele ja ühe osanikuga äriühingutele pealinnas Brüsselis. Toetust on taotletud ainult nende avaliku sektori kulutuste katmiseks, mis on seotud laenude eeldatava kahjuga. Kulutuste katmiseks taotletud summa on seotud ainult füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamisega.

| (8) | Belgia vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Belgia on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et tegelikud ja kavandatud avaliku sektori kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 10 103 933 459 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mis on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud nii uute meetmete kui ka olemasolevate meetmetega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millest mõnda on laiendatud ning millega on hõlmatud oluline osa Belgia ettevõtjatest ja tööjõust. Belgia kavatseb avaliku sektori suurenenud kulutusi rahastada 1 906 403 459 euro ulatuses oma vahenditest. |
| --- | --- |

(8)

Belgia vastab finantsabi taotlemise tingimustele, mis on sätestatud määruse (EL) 2020/672 artiklis 3. Belgia on esitanud komisjonile asjakohased tõendid selle kohta, et tegelikud ja kavandatud avaliku sektori kulutused on alates 1. veebruarist 2020 suurenenud 10 103 933 459 euro võrra riiklike meetmete tõttu, mis on võetud COVID-19 puhangu sotsiaal-majandusliku mõju leevendamiseks. See on järsk ja oluline suurenemine, sest see on seotud nii uute meetmete kui ka olemasolevate meetmetega, mis on otseselt seotud lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millest mõnda on laiendatud ning millega on hõlmatud oluline osa Belgia ettevõtjatest ja tööjõust. Belgia kavatseb avaliku sektori suurenenud kulutusi rahastada 1 906 403 459 euro ulatuses oma vahenditest.

| (9) | Komisjon on vastavalt määruse (EL) 2020/672 artiklile 6 konsulteerinud Belgiaga ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on järsult ja oluliselt suurenenud otseselt seoses lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millele Belgia 11. märtsi 2021. aasta taotluses osutati. |
| --- | --- |

(9)

Komisjon on vastavalt määruse (EL) 2020/672 artiklile 6 konsulteerinud Belgiaga ning veendunud, et avaliku sektori tegelikud ja kavandatud kulutused on järsult ja oluliselt suurenenud otseselt seoses lühendatud tööaja kavade ja samalaadsete meetmetega, millele Belgia 11. märtsi 2021. aasta taotluses osutati.

| (10) | Seetõttu tuleks anda finantsabi, et aidata Belgial tegeleda COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ning väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega. |
| --- | --- |

(10)

Seetõttu tuleks anda finantsabi, et aidata Belgial tegeleda COVID-19 puhangust põhjustatud tõsiste majandushäirete sotsiaal-majanduslike tagajärgedega. Komisjon peaks tegema otsused osamaksete ja osade lõpptähtaegade, suuruse ning väljamaksmise kohta tihedas koostöös riiklike ametiasutustega.

| (11) | Belgia ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus. |
| --- | --- |

(11)

Belgia ja komisjon peaksid võtma käesolevat otsust arvesse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 osutatud laenulepingus.

| (12) | Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest. |
| --- | --- |

(12)

Käesolev otsus ei tohiks piirata ühegi sellise menetluse tulemust, mis võidakse algatada seoses siseturu toimimise moonutamisega, eelkõige aluslepingu artiklite 107 ja 108 alusel. See ei vabasta liikmesriike aluslepingu artikli 108 kohasest kohustusest teavitada komisjoni võimalikest riigiabi juhtudest.

| (13) | Belgia peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Belgia neid kulutusi teinud. |
| --- | --- |

(13)

Belgia peaks komisjoni korrapäraselt teavitama kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest, et komisjon saaks hinnata, millises ulatuses on Belgia neid kulutusi teinud.

| (14) | Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Belgia olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures ka võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid, |
| --- | --- |

(14)

Finantsabi andmise otsuse tegemisel on arvesse võetud Belgia olemasolevaid ja eeldatavaid vajadusi ning määruse (EL) 2020/672 kohaseid finantsabi taotlusi, mille teised liikmesriigid on juba esitanud või kavatsevad esitada, kohaldades sealjuures ka võrdse kohtlemise, solidaarsuse, proportsionaalsuse ja läbipaistvuse põhimõtteid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsust (EL) 2020/1342 muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:

  „1.   Liit annab Belgiale laenu kuni 8 197 530 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“; |
| --- | --- | --- |

1)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Liit annab Belgiale laenu kuni 8 197 530 000 eurot. Laenu maksimaalne keskmine tagasimaksetähtaeg on 15 aastat.“;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:

  „4.   Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“ |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Esimene osamakse tehakse määruse (EL) 2020/672 artikli 8 lõikes 2 sätestatud laenulepingu jõustumisel. Kõik edasised osamaksed tehakse vastavalt kõnealuse laenulepingu tingimustele, või kui see on asjakohane, siis selle addendum’i või muudetud laenulepingu jõustumisel.“

| 2) | Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 3
  Belgia võib rahastada järgmisi meetmeid:






  a) | ajutise töötuse kava (chômage temporaire/tijdelijke werkloosheid), mis on ette nähtud õigusaktis „Koninklijk besluit van 30 mars 2020 tot aanpassing van de procedures in het kader van tijdelijke werkloosheid omwille van het Covid-19-virus en tot wijziging van artikel 10 van het koninklijk besluit van 6 mei 2019 tot wijziging van de artikelen 27, 51, 52bis, 58, 58/3 en 63 van het koninklijk besluit van 25 november 1991 houdende de werkloosheidsreglementering en tot invoeging van de artikelen 36sexies, 63bis en 124bis in hetzelfde besluit/Arrêté royal du 30 mars 2020 visant à adapter les procédures dans le cadre du chômage temporaire dû au virus Covid-19 et à modifier l’article 10 de l’arrêté royal du 6 mai 2019 modifiant les articles 27, 51, 52bis, 58, 58/3 et 63 de l’arrêté royal du 25 novembre 1991 portant réglementation du chômage et insérant les articles 36sexies, 63bis et 124bis dans le même arrêté“; |
| --- | --- | --- |

2)

Artikkel 3 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 3

Belgia võib rahastada järgmisi meetmeid:

a)

ajutise töötuse kava (chômage temporaire/tijdelijke werkloosheid), mis on ette nähtud õigusaktis „Koninklijk besluit van 30 mars 2020 tot aanpassing van de procedures in het kader van tijdelijke werkloosheid omwille van het Covid-19-virus en tot wijziging van artikel 10 van het koninklijk besluit van 6 mei 2019 tot wijziging van de artikelen 27, 51, 52bis, 58, 58/3 en 63 van het koninklijk besluit van 25 november 1991 houdende de werkloosheidsreglementering en tot invoeging van de artikelen 36sexies, 63bis en 124bis in hetzelfde besluit/Arrêté royal du 30 mars 2020 visant à adapter les procédures dans le cadre du chômage temporaire dû au virus Covid-19 et à modifier l’article 10 de l’arrêté royal du 6 mai 2019 modifiant les articles 27, 51, 52bis, 58, 58/3 et 63 de l’arrêté royal du 25 novembre 1991 portant réglementation du chômage et insérant les articles 36sexies, 63bis et 124bis dans le même arrêté“;

| b) | COVID-19 ajal kehtiv füüsilisest isikust ettevõtjate asendussissetulek (õigus hüvitisele kriisi ajal), mis on ette nähtud õigusaktis „Loi du 23 mars 2020 modifiant la loi du 22 décembre 2016 instaurant un droit passerelle en faveur des travailleurs indépendants et introduisant les mesures temporaires dans le cadre du COVID-19 en faveur des travailleurs indépendants/Wet van 23 maart 2020 tot wijziging van de wet van 22 december 2016 houdende invoering van een overbruggingsrecht ten gunste van zelfstandigen en tot invoering van tijdelijke maatregelen in het kader van COVID-19 ten gunste van zelfstandigen“; |
| --- | --- |

b)

COVID-19 ajal kehtiv füüsilisest isikust ettevõtjate asendussissetulek (õigus hüvitisele kriisi ajal), mis on ette nähtud õigusaktis „Loi du 23 mars 2020 modifiant la loi du 22 décembre 2016 instaurant un droit passerelle en faveur des travailleurs indépendants et introduisant les mesures temporaires dans le cadre du COVID-19 en faveur des travailleurs indépendants/Wet van 23 maart 2020 tot wijziging van de wet van 22 december 2016 houdende invoering van een overbruggingsrecht ten gunste van zelfstandigen en tot invoering van tijdelijke maatregelen in het kader van COVID-19 ten gunste van zelfstandigen“;

| c) | COVID-19 ajal kehtiv lapsehoolduspuhkus, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté royal n°23 du 13 mai 2020 pris en exécution de l’article 5, § 1, 5°, de la loi du 27 mars 2020 accordant des pouvoirs au Roi afin de prendre des mesures dans la lutte contre la propagation du coronavirus COVID-19 (II) visant le congé parental corona/Koninklijk besluit nr. 23 van 13 mei 2020, tot uitvoering van artikel 5, § 1, 5°, van de wet van 27 maart 2020 die machtiging verleent aan de Koning om maatregelen te nemen in de strijd tegen de verspreiding van het coronavirus COVID-19 (II) houdende het corona ouderschapsverlof“; |
| --- | --- |

c)

COVID-19 ajal kehtiv lapsehoolduspuhkus, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté royal n°23 du 13 mai 2020 pris en exécution de l’article 5, § 1, 5°, de la loi du 27 mars 2020 accordant des pouvoirs au Roi afin de prendre des mesures dans la lutte contre la propagation du coronavirus COVID-19 (II) visant le congé parental corona/Koninklijk besluit nr. 23 van 13 mei 2020, tot uitvoering van artikel 5, § 1, 5°, van de wet van 27 maart 2020 die machtiging verleent aan de Koning om maatregelen te nemen in de strijd tegen de verspreiding van het coronavirus COVID-19 (II) houdende het corona ouderschapsverlof“;

| d) | järgmised piirkondlikud ja kogukondlikud sissetulekutoetuse kavad:






  i) | pealinna Brüsseli piirkond:






  — | sellistele äriühingutele makstav hüvitis, mis olid pandeemiaga võitlemise meetmete tõttu sunnitud tegevuse lõpetama, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n°2020/019 du 23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van 23 april 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- | --- | --- |

d)

järgmised piirkondlikud ja kogukondlikud sissetulekutoetuse kavad:

i)

pealinna Brüsseli piirkond:

—

sellistele äriühingutele makstav hüvitis, mis olid pandeemiaga võitlemise meetmete tõttu sunnitud tegevuse lõpetama, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n°2020/019 du 23 avril 2020/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van 23 april 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| — | sellistele ettevõtjatele makstav hüvitis, kelle tegevus vähenes tuntavalt pandeemiaga võitlemise meetmete tõttu, mis on ette nähtud õigusaktis „Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020/Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n°2020/030 du 28 mai 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- |

—

sellistele ettevõtjatele makstav hüvitis, kelle tegevus vähenes tuntavalt pandeemiaga võitlemise meetmete tõttu, mis on ette nähtud õigusaktis „Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020/Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n°2020/030 du 28 mai 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| — | hüvitis meelelahutus-, turismi- ja kultuurisektori ettevõtjatele, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 15 octobre 2020 relatif à une aide aux secteurs de l’événementiel, du monde de la nuit, du tourisme et de la culture dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 15 oktober 2020 betreffende steun aan de evenementen-, uitgaans-, toeristische en culturele sector in het kader van de gezondheidscrisis COVID-19“; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- |

—

hüvitis meelelahutus-, turismi- ja kultuurisektori ettevõtjatele, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 15 octobre 2020 relatif à une aide aux secteurs de l’événementiel, du monde de la nuit, du tourisme et de la culture dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 15 oktober 2020 betreffende steun aan de evenementen-, uitgaans-, toeristische en culturele sector in het kader van de gezondheidscrisis COVID-19“; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| — | hüvitis restoranidele ja kohvikutele, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 12 novembre 2020 relatif à une aide aux entreprises débits de boissons et restaurants dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 12 november 2020 betreffende steun aan de eet- en drankgelegenhedenondernemingen in het kader van de gezondheidscrisis COVID-19“; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- |

—

hüvitis restoranidele ja kohvikutele, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 12 novembre 2020 relatif à une aide aux entreprises débits de boissons et restaurants dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 12 november 2020 betreffende steun aan de eet- en drankgelegenhedenondernemingen in het kader van de gezondheidscrisis COVID-19“; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| — | lühiajalises töösuhtes olevatele töötajatele makstav hüvitis, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 24 juillet 2020 instaurant une aide exceptionnelle pour les travailleurs intermittents de la culture/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 24 juli 2020 houdende invoering van uitzonderlijke steun voor de cultuurwerkers“; |
| --- | --- |

—

lühiajalises töösuhtes olevatele töötajatele makstav hüvitis, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 24 juillet 2020 instaurant une aide exceptionnelle pour les travailleurs intermittents de la culture/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 24 juli 2020 houdende invoering van uitzonderlijke steun voor de cultuurwerkers“;

| — | erakorralise toetuse kava, mille alusel antakse füüsilisest isikust ettevõtjatele ja ühe osanikuga äriühingutele mikrolaene, nagu on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 3 décembre 2020 concernant l’octroi d’une subvention de 1 625 000,00 EUR à la SA Brusoc dans le cadre de l’octroi de micro-crédits de trésorerie pour les indépendants et les micro-entreprises en raison de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 3 december 2020 betreffende de toekenning van micro-kaskredieten voor zelfstandigen en zko’s“; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab avaliku sektori kulutusi, mis on seotud füüsilisest isikust ettevõtjatele ja ühe osanikuga äriühingutele antud laenudest tuleneva eeldatava kahjuga; |
| --- | --- |

—

erakorralise toetuse kava, mille alusel antakse füüsilisest isikust ettevõtjatele ja ühe osanikuga äriühingutele mikrolaene, nagu on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 3 décembre 2020 concernant l’octroi d’une subvention de 1 625 000,00 EUR à la SA Brusoc dans le cadre de l’octroi de micro-crédits de trésorerie pour les indépendants et les micro-entreprises en raison de la crise sanitaire du COVID-19/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 3 december 2020 betreffende de toekenning van micro-kaskredieten voor zelfstandigen en zko’s“; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab avaliku sektori kulutusi, mis on seotud füüsilisest isikust ettevõtjatele ja ühe osanikuga äriühingutele antud laenudest tuleneva eeldatava kahjuga;

| ii) | Flandria ja flaamikeelne kogukond:






  — | tegevuse häirituse eest makstav hüvitis, mis on ette nähtud õigusaktis „Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- | --- |

ii)

Flandria ja flaamikeelne kogukond:

—

tegevuse häirituse eest makstav hüvitis, mis on ette nähtud õigusaktis „Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| — | hüvitis, mis on ette nähtud õigusaktis „Besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- |

—

hüvitis, mis on ette nähtud õigusaktis „Besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| — | toetus, mis on ette nähtud õigusaktis „Besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- |

—

toetus, mis on ette nähtud õigusaktis „Besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| — | Flandria kaitsemehhanism, mis on ette nähtud õigusaktis „Besluit van de Vlaamse Regering van 7 augustus 2020
  “, „Besluit van de Vlaamse Regering van 23 oktober 2020
  “ ja „Besluit van de Vlaamse Regering van 13 november 2020
  “ (Flandria kaitsekava 1, 2, 3); meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- |

—

Flandria kaitsemehhanism, mis on ette nähtud õigusaktis „Besluit van de Vlaamse Regering van 7 augustus 2020
  “, „Besluit van de Vlaamse Regering van 23 oktober 2020
  “ ja „Besluit van de Vlaamse Regering van 13 november 2020
  “ (Flandria kaitsekava 1, 2, 3); meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| iii) | prantsuskeelne kogukond:






  — | kultuurivaldkonnas tegutsejate toetus, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n°4 du 23 avril 2020
  “; |
| --- | --- | --- |

iii)

prantsuskeelne kogukond:

—

kultuurivaldkonnas tegutsejate toetus, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n°4 du 23 avril 2020
  “;

| — | lasteaedade toetus, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- |

—

lasteaedade toetus, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| iv) | Valloonia:






  — | ettevõtete sulgemise eest makstav hüvitis, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté ministériel du 8 avril 2020 portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- | --- |

iv)

Valloonia:

—

ettevõtete sulgemise eest makstav hüvitis, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté ministériel du 8 avril 2020 portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020
  “; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| — | koolitustegevus, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020
  “; |
| --- | --- |

—

koolitustegevus, mis on ette nähtud õigusaktis „Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020
  “;

| v) | saksakeelne kogukond:






  — | kultuurivaldkonnas tegutsejate ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetus, mis on ette nähtud õigusakti „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020
  “ artiklis 7; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab toetusteks konverteeritavate laenudega seotud kulutusi; |
| --- | --- | --- |

v)

saksakeelne kogukond:

—

kultuurivaldkonnas tegutsejate ja füüsilisest isikust ettevõtjate toetus, mis on ette nähtud õigusakti „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020
  “ artiklis 7; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab toetusteks konverteeritavate laenudega seotud kulutusi;

| — | turismiettevõtjate toetus, mis on ette nähtud õigusakti „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, CoronaKrisendekret III vom 20. Juli 2020
  “ artiklis 4; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi; |
| --- | --- |

—

turismiettevõtjate toetus, mis on ette nähtud õigusakti „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, CoronaKrisendekret III vom 20. Juli 2020
  “ artiklis 4; meedet kohaldatakse osas, mis puudutab füüsilisest isikust ettevõtjate ja ühe osanikuga äriühingute toetamiseks tehtavaid kulutusi;

| e) | saksakeelses kogukonnas võetavad tervisemeetmed, mis on ette nähtud õigusakti „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020“ artiklis 7.“ |
| --- | --- |

e)

saksakeelses kogukonnas võetavad tervisemeetmed, mis on ette nähtud õigusakti „Parlament der Deutschsprachigen Gemeinschaft, Corona-Krisendekret I vom 6. April 2020“ artiklis 7.“

| 3) | Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

  „Artikkel 4

  1.   Belgia teavitab komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest hiljemalt 30. märtsil 2021 ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni kavandatud avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.


  2.   Kui artiklis 3 osutatud meetmed põhinevad kavandatud avaliku sektori kulutustel ja nende suhtes on kohaldatud rakendusotsust, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1342, teavitab Belgia komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest kuue kuu jooksul pärast kõnealuse rakendusotsuse muutmisotsuse vastuvõtmise kuupäeva ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.“ |
| --- | --- |

3)

Artikkel 4 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 4

1.   Belgia teavitab komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest hiljemalt 30. märtsil 2021 ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni kavandatud avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.

2.   Kui artiklis 3 osutatud meetmed põhinevad kavandatud avaliku sektori kulutustel ja nende suhtes on kohaldatud rakendusotsust, millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2020/1342, teavitab Belgia komisjoni kavandatud avaliku sektori kulutuste tegemisest kuue kuu jooksul pärast kõnealuse rakendusotsuse muutmisotsuse vastuvõtmise kuupäeva ja seejärel iga kuue kuu tagant, kuni avaliku sektori kulutused on täielikult tehtud.“

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Käesolev otsus jõustub selle adressaadile teatavakstegemise päeval.

Artikkel 3

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 23. aprill 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 159, 20.5.2020, lk 1.

1

(2)  Nõukogu 25. septembri 2020. aasta rakendusotsus (EL) 2020/1342, millega antakse Belgia Kuningriigile määruse (EL) 2020/672 alusel ajutist toetust töötuseriski leevendamiseks COVID-19 puhanguga kaasnenud eriolukorras (ELT L 314, 29.9.2020, lk 4).

2

(3)  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n°2020/019 du 23 avril 2020 modifiant l’arrêté de pouvoirs spéciaux n°2020/013 du 7 avril 2020 relatif à une aide en vue de l’indemnisation des entreprises affectées par les mesures d’urgence pour limiter la propagation du coronavirus COVID-19/Bijzondere machtenbesluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering nr. 2020/019 van 23 aprilli 2020 tot wijziging van het bijzondere machtenbesluit nr. 2020/013 van 7 aprilli 2020 betreffende de steun tot vergoeding van de ondernemingen getroffen door de dringende maatregelen om de verspreiding van het coronavirus COVID-19 te beperken.

3

(4)  Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale de pouvoirs spéciaux n°2020/030 du 28 mai 2020 relatif à l’aide aux entreprises qui subissent une baisse d’activité en raison de la crise sanitaire du COVID-19/Bijzondere machtenbesluit nr. 2020/030 van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 28 mei 2020 betreffende de steun aan ondernemingen die een terugval van hun activiteit ondergaan als gevolg van de gezondheidscrisis COVID-19.

4

(5)  Notification de la réunion du conseil des ministres du gouvernement de la région de Bruxelles-Capitale du jeudi 14 mai 2020, point 25/Betekening van de vergadering van de Ministerraad van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van donderdag 14 mei 2020, punt 25. See poliitiline otsus on üle võetud õigusaktiga „Arrêté du Gouvernement de la Région de Bruxelles-Capitale du 24 juillet 2020 instaurant une aide exceptionnelle pour les travailleurs intermittents de la culture/Besluit van de Brusselse Hoofdstedelijke Regering van 24 juli 2020 houdende invoering van uitzonderlijke steun voor de cultuurwerkers“.

5

(6)  Besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die verplicht moeten sluiten ten gevolge van de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus.

6

(7)  Besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die een omzetdaling hebben ten gevolge van de exploitatiebeperkingen opgelegd door de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus.

7

(8)  Besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die een omzetdaling hebben ondanks de versoepelde coronavirusmaatregelen, tot wijziging van de artikelen 1, 9 en 11 van het besluit van de Vlaamse Regering van 10 april 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die een omzetdaling hebben ten gevolge van de exploitatiebeperkingen opgelegd door de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus, en tot wijziging van de artikelen 1, 6, 9 en 12 van het besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die verplicht moeten sluiten ten gevolge van de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus.

8

(9)  Besluit van de Vlaamse Regering van 7 augustus 2020 betreffende het Vlaams Beschermingsmechanisme voor ondernemingen die een omzetdaling hebben ten gevolge van verstrengde coronavirusmaatregelen genomen vanaf 29 juli 2020, tot wijziging van artikel 10 en 21 van het besluit van de Vlaamse Regering van 12 juni 2020 inzake de corona ondersteuningspremie en tot wijziging van artikel 1 en tot toevoeging van een bijlage aan het besluit van de Vlaamse Regering van 29 mei 2020 inzake de corona handelshuurlening.

9

(10)  Besluit van de Vlaamse Regering van 23 oktober 2020 betreffende het Vlaams Beschermingsmechanisme voor ondernemingen die een omzetdaling hebben ten gevolge van de verstrengde coronavirusmaatregelen genomen op 6 en 16 oktober 2020 en tot wijziging van artikel 6 van het besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die verplicht moeten sluiten ten gevolge van de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus.

10

(11)  Besluit van de Vlaamse Regering van 13 november 2020 betreffende het Vlaams Beschermingsmechanisme voor ondernemingen die een omzetdaling hebben ten gevolge van de verstrengde coronavirusmaatregelen van 28 oktober 2020 en tot wijziging van artikel 1, 3 en 4 van en toevoeging van een bijlage aan het besluit van de Vlaamse Regering van 23 oktober 2020 betreffende het Vlaams Beschermingsmechanisme voor ondernemingen die een omzetdaling hebben ten gevolge van de verstrengde coronavirusmaatregelen genomen op 6 en 16 oktober 2020 en tot wijziging van artikel 6 van het besluit van de Vlaamse Regering van 20 maart 2020 tot toekenning van steun aan ondernemingen die verplicht moeten sluiten ten gevolge van de maatregelen genomen door de Nationale Veiligheidsraad vanaf 12 maart 2020 inzake het coronavirus.

11

(12)  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française de pouvoirs spéciaux n° 4 du 23 avril 2020 relatif au soutien du secteur culturel et du cinéma dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19.

12

(13)  Arrêté du Gouvernement de la Communauté française du 7 avril 2020 relatif au soutien des milieux d’accueil dans le cadre de la crise sanitaire du COVID-19.

13

(14)  Arrêté ministériel du 8 avril 2020 portant exécution de l’arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020 relatif à l’octroi d’indemnités compensatoires dans le cadre des mesures contre le coronavirus COVID-19 and Arrêté du Gouvernement wallon du 20 mars 2020 relatif à l’octroi d’indemnités compensatoires dans le cadre des mesures contre le coronavirus COVID-19.

14

(15)  Arrêté du Gouvernement wallon du 19 juin 2020 portant des dispositions diverses relatives aux formateurs et au subventionnement des activités de formation des centres de formation du réseau IFAPME.

15

---

| 27.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/31

---

KOMISJONI RAKENDUSOTSUS (EL) 2021/682,

26. aprill 2021,

millega muudetakse rakendusotsust (EL) 2016/715 Argentinast pärit määratletud puuviljade osas

(teatavaks tehtud numbri C(2021) 2744 all)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2016. aasta määrust (EL) 2016/2031, mis käsitleb taimekahjustajatevastaseid kaitsemeetmeid, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruseid (EL) nr 228/2013, (EL) nr 652/2014 ja (EL) nr 1143/2014 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 69/464/EMÜ, 74/647/EMÜ, 93/85/EMÜ, 98/57/EÜ, 2000/29/EÜ, 2006/91/EÜ ja 2007/33/EÜ, (1) eriti selle artikli 41 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/715 (2) on sätestatud meetmed seoses perekondade Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. liikide ja nende hübriidide viljadega (muud kui Citrus aurantium L. ja Citrus latifolia Tanaka viljad) (edaspidi „määratletud puuviljad“), mis on pärit Argentinast, Brasiiliast, Lõuna-Aafrikast või Uruguayst, et hoida ära taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa liitu sissetoomine ja liidu territooriumil levimine. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni rakendusotsuses (EL) 2016/715 (2) on sätestatud meetmed seoses perekondade Citrus L., Fortunella Swingle ja Poncirus Raf. liikide ja nende hübriidide viljadega (muud kui Citrus aurantium L. ja Citrus latifolia Tanaka viljad) (edaspidi „määratletud puuviljad“), mis on pärit Argentinast, Brasiiliast, Lõuna-Aafrikast või Uruguayst, et hoida ära taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa liitu sissetoomine ja liidu territooriumil levimine.

| (2) | Liikmesriigid teatasid 2020. aastal oma impordikontrolli tulemuste alusel 90 kinnipidamisjuhtumist, mis olid põhjustatud taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemisest Argentinast pärit liikide Citrus limon (L.) N. Burm.f. ja Citrus sinensis (L.) Osbeck viljadel. See enneolematult suur nõuete rikkumiste arv seab kahtluse alla Argentina ekspordi sertifitseerimise süsteemi usaldusväärsuse. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid teatasid 2020. aastal oma impordikontrolli tulemuste alusel 90 kinnipidamisjuhtumist, mis olid põhjustatud taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemisest Argentinast pärit liikide Citrus limon (L.) N. Burm.f. ja Citrus sinensis (L.) Osbeck viljadel. See enneolematult suur nõuete rikkumiste arv seab kahtluse alla Argentina ekspordi sertifitseerimise süsteemi usaldusväärsuse.

| (3) | Sellest tulenevalt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1199, (3) millega keelati Argentinast pärit liikide Citrus limon (L.) N. Burm.f. ja Citrus sinensis (L.) Osbeck viljade liidu territooriumile sissetoomine kuni 30. aprillini 2021. |
| --- | --- |

(3)

Sellest tulenevalt võeti vastu komisjoni rakendusmäärus (EL) 2020/1199, (3) millega keelati Argentinast pärit liikide Citrus limon (L.) N. Burm.f. ja Citrus sinensis (L.) Osbeck viljade liidu territooriumile sissetoomine kuni 30. aprillini 2021.

| (4) | 2021. aasta veebruaris tehtud auditi käigus esitas Argentina komisjonile üksikasjaliku teabe põhjuste kohta, miks tema tsitrusviljade ekspordi sertifitseerimise süsteem 2020. aasta ekspordiperioodil ei toiminud, ning lisas 2021 aasta kasvu- ja ekspordiperioodil süsteemi kindlustamiseks võetavad meetmed. |
| --- | --- |

(4)

2021. aasta veebruaris tehtud auditi käigus esitas Argentina komisjonile üksikasjaliku teabe põhjuste kohta, miks tema tsitrusviljade ekspordi sertifitseerimise süsteem 2020. aasta ekspordiperioodil ei toiminud, ning lisas 2021 aasta kasvu- ja ekspordiperioodil süsteemi kindlustamiseks võetavad meetmed.

| (5) | Võttes arvesse, et auditi käigus teatas Argentina oma süsteemi tugevdamiseks võetud meetmetest, ei tuleks pikendada ajutist keeldu, mis kehtestati Argentinast pärit liikide Citrus limon (L.) N. Burm.f. ja Citrus sinensis (L.) Osbeck viljade liidu territooriumile sissetoomise suhtes. Kuna Argentina ei ole kõiki neid meetmeid veel täielikult rakendanud kasvu- ja ekspordiperioodi jooksul, on võimalik, et need vaadatakse läbi järgmiste perioodide jaoks, sest Argentinast pärit määratletud puuviljadest lähtuva taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa liidu territooriumile sissetoomise ohtu ei saa veel hinnata. Seepärast tuleks kehtestada üksikasjalikud ja riskipõhised meetmed, mida kohaldatakse Argentinast pärit määratletud puuviljade liidu territooriumile sissetoomise suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Võttes arvesse, et auditi käigus teatas Argentina oma süsteemi tugevdamiseks võetud meetmetest, ei tuleks pikendada ajutist keeldu, mis kehtestati Argentinast pärit liikide Citrus limon (L.) N. Burm.f. ja Citrus sinensis (L.) Osbeck viljade liidu territooriumile sissetoomise suhtes. Kuna Argentina ei ole kõiki neid meetmeid veel täielikult rakendanud kasvu- ja ekspordiperioodi jooksul, on võimalik, et need vaadatakse läbi järgmiste perioodide jaoks, sest Argentinast pärit määratletud puuviljadest lähtuva taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa liidu territooriumile sissetoomise ohtu ei saa veel hinnata. Seepärast tuleks kehtestada üksikasjalikud ja riskipõhised meetmed, mida kohaldatakse Argentinast pärit määratletud puuviljade liidu territooriumile sissetoomise suhtes.

| (6) | Sellised meetmed võiksid seisneda nõudes registreerida määratletud puuviljade kasvukohad ja nende juurde kuuluvad tootmisüksused Argentinas, määrata neile kasvukohtadele ja tootmisüksustele kordumatud identifitseerimiskoodid („jälgitavuskoodid“), teha ametlikke kontrolle taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa puudumise kinnitamiseks kõnealustes kasvukohtades ja tootmisüksustes, tõhustada proovivõtumenetlusi ning jälgitavuse tagamiseks eelnevalt teatada heakskiidetud kasvukohtade ja nende juurde kuuluvate heakskiidetud tootmisüksuste loetelu. |
| --- | --- |

(6)

Sellised meetmed võiksid seisneda nõudes registreerida määratletud puuviljade kasvukohad ja nende juurde kuuluvad tootmisüksused Argentinas, määrata neile kasvukohtadele ja tootmisüksustele kordumatud identifitseerimiskoodid („jälgitavuskoodid“), teha ametlikke kontrolle taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa puudumise kinnitamiseks kõnealustes kasvukohtades ja tootmisüksustes, tõhustada proovivõtumenetlusi ning jälgitavuse tagamiseks eelnevalt teatada heakskiidetud kasvukohtade ja nende juurde kuuluvate heakskiidetud tootmisüksuste loetelu.

| (7) | Selliste meetmete puhul tuleks arvesse võtta ka liitu sissetoomise kohtades asjaomase aasta ekspordiperioodil saabunud saadetiste suhtes tehtud ametliku kontrolli tulemusi ning lubada nimetatud puuviljade sissetoomist liidu territooriumile üksnes juhul, kui need on pärit tootmisüksusest, kus kõnealuste ametlike kontrollide alusel taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa ei leitud. Selline meede on kooskõlas Argentina väljakujunenud tavaga, kuna Argentina on komisjonile ametlikult teatanud, et peatab iga sellise tootmisüksuse tegevuse, kus taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemine määratletud puuviljadel on kinnitust leidnud liitu sissetoomise kohtades tehtud kontrollide alusel. |
| --- | --- |

(7)

Selliste meetmete puhul tuleks arvesse võtta ka liitu sissetoomise kohtades asjaomase aasta ekspordiperioodil saabunud saadetiste suhtes tehtud ametliku kontrolli tulemusi ning lubada nimetatud puuviljade sissetoomist liidu territooriumile üksnes juhul, kui need on pärit tootmisüksusest, kus kõnealuste ametlike kontrollide alusel taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa ei leitud. Selline meede on kooskõlas Argentina väljakujunenud tavaga, kuna Argentina on komisjonile ametlikult teatanud, et peatab iga sellise tootmisüksuse tegevuse, kus taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemine määratletud puuviljadel on kinnitust leidnud liitu sissetoomise kohtades tehtud kontrollide alusel.

| (8) | Kõnealustes meetmetes tuleks arvesse võtta ka tulemusi, mis saadi Argentina tehtud uurimiste käigus neis heakskiidetud tootmisüksustes, mis kuuluvad sama kasvukoha juurde kui see tootmisüksus, kus taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemine on kinnitust leidnud Argentina tehtud kontrollide käigus pakkimisüksustes, aga ka enne eksportimist ning saadetiste ametliku kontrolli käigus liitu sissetoomise kohtades. Kõnealustest tootmisüksustest pärit määratletud puuviljade sissetoomist liidu territooriumile tuleks lubada üksnes pärast seda, kui kõnealused uurimised on lõpetatud ja taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa ei leitud. Sellised meetmed on kooskõlas Argentina väljakujunenud tavaga, kuna Argentina on komisjonile ametlikult teatanud, et ta peatab ennetava meetmena selliste määratletud puuviljade ekspordi liitu, mis on pärit tootmisüksustest, mis kuuluvad sama kasvukoha juurde kui see tootmisüksus, kus taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemine määratletud puuviljadel on kinnitust leidnud pakkimisüksustes, aga ka enne eksportimist kõnealuse riigi poolt tehtud kontrollide ning liitu sissetoomise kohtades tehtud ametlike kontrollide alusel, ning et ta teeb uurimisi kõnealustes tootmisüksustes ja lubab neil eksportimist jätkata üksnes siis, kui nad on taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa puudumist kinnitanud. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealustes meetmetes tuleks arvesse võtta ka tulemusi, mis saadi Argentina tehtud uurimiste käigus neis heakskiidetud tootmisüksustes, mis kuuluvad sama kasvukoha juurde kui see tootmisüksus, kus taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemine on kinnitust leidnud Argentina tehtud kontrollide käigus pakkimisüksustes, aga ka enne eksportimist ning saadetiste ametliku kontrolli käigus liitu sissetoomise kohtades. Kõnealustest tootmisüksustest pärit määratletud puuviljade sissetoomist liidu territooriumile tuleks lubada üksnes pärast seda, kui kõnealused uurimised on lõpetatud ja taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa ei leitud. Sellised meetmed on kooskõlas Argentina väljakujunenud tavaga, kuna Argentina on komisjonile ametlikult teatanud, et ta peatab ennetava meetmena selliste määratletud puuviljade ekspordi liitu, mis on pärit tootmisüksustest, mis kuuluvad sama kasvukoha juurde kui see tootmisüksus, kus taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemine määratletud puuviljadel on kinnitust leidnud pakkimisüksustes, aga ka enne eksportimist kõnealuse riigi poolt tehtud kontrollide ning liitu sissetoomise kohtades tehtud ametlike kontrollide alusel, ning et ta teeb uurimisi kõnealustes tootmisüksustes ja lubab neil eksportimist jätkata üksnes siis, kui nad on taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa puudumist kinnitanud.

| (9) | Meetmetes tuleks arvesse võtta ka Argentinas eelneval kasvu- ja ekspordiperioodil liitu sissetoomise kohtades saadetiste suhtes tehtud ametlike kontrollide tulemusi ning lubada liidu territooriumile sisse tuua määratletud puuvilju, mis on pärit tootmisüksustest, kus eelneva kasvu- ja ekspordihooaja jooksul ei ole taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa leitud. Sellised meetmed peaksid olema tõhusad, sest Argentina on komisjonile ametlikult teatanud, et ta peatab sellise tootmisüksuse tegevuse, kui eelmisel kasvu- ja ekspordiperioodil liitu sissetoomise kohtades tehtud kontrollide käigus on leidnud kinnitust taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemine asjaomasest tootmisüksusest pärit määratletud puuviljadel. |
| --- | --- |

(9)

Meetmetes tuleks arvesse võtta ka Argentinas eelneval kasvu- ja ekspordiperioodil liitu sissetoomise kohtades saadetiste suhtes tehtud ametlike kontrollide tulemusi ning lubada liidu territooriumile sisse tuua määratletud puuvilju, mis on pärit tootmisüksustest, kus eelneva kasvu- ja ekspordihooaja jooksul ei ole taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa leitud. Sellised meetmed peaksid olema tõhusad, sest Argentina on komisjonile ametlikult teatanud, et ta peatab sellise tootmisüksuse tegevuse, kui eelmisel kasvu- ja ekspordiperioodil liitu sissetoomise kohtades tehtud kontrollide käigus on leidnud kinnitust taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemine asjaomasest tootmisüksusest pärit määratletud puuviljadel.

| (10) | Selleks et teha kindlaks nakatunud määratletud puuviljade päritolu, peaksid liikmesriigid vastavatest nõuete rikkumistest teatamisel esitama tootmisüksuse jälgitavuskoodi. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et teha kindlaks nakatunud määratletud puuviljade päritolu, peaksid liikmesriigid vastavatest nõuete rikkumistest teatamisel esitama tootmisüksuse jälgitavuskoodi.

| (11) | Selleks et Argentina pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid uute nõuetega kohaneda, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. maist 2021. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et Argentina pädevad asutused ja ettevõtjad saaksid uute nõuetega kohaneda, tuleks käesolevat otsust kohaldada alates 1. maist 2021.

| (12) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(12)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Rakendusotsuse (EL) 2016/715 muudatused

Rakendusotsust (EL) 2016/715 muudetakse järgmiselt.

| a) | Artiklit 5a muudetakse järgmiselt:






  i) | pealkiri asendatakse järgmisega:

  „
  Brasiiliast pärit määratletud puuviljade liitu toomine
  “; |
| --- | --- | --- |

a)

Artiklit 5a muudetakse järgmiselt:

i)

pealkiri asendatakse järgmisega:

„
  Brasiiliast pärit määratletud puuviljade liitu toomine
  “;

Brasiiliast pärit määratletud puuviljade liitu toomine

| ii) | sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

  „Brasiiliast pärit määratletud puuviljadega on kaasas fütosanitaarsertifikaat, millel on pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all järgmine teave:“; |
| --- | --- |

ii)

sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Brasiiliast pärit määratletud puuviljadega on kaasas fütosanitaarsertifikaat, millel on pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all järgmine teave:“;

| b) | lisatakse järgmine artikkel 5b:

  „Artikkel 5b
  Argentinast pärit määratletud puuviljade liitu toomine

  1.   Argentinast pärit määratletud puuvilju tuuakse liitu üksnes juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:






  a) | määratletud puuviljad on toodetud kasvukohtades, mis koosnevad ühest või mitmest tootmisüksusest, mis on määratletud kui kasvukoha kordumatud ja füüsiliselt eristatavad osad, ning Argentina riiklik taimekaitseorganisatsioon on kasvukoha ja selle tootmisüksused liitu eksportimise jaoks ametlikult heaks kiitnud; |
| --- | --- | --- |

b)

lisatakse järgmine artikkel 5b:

„Artikkel 5b

Argentinast pärit määratletud puuviljade liitu toomine

1.   Argentinast pärit määratletud puuvilju tuuakse liitu üksnes juhul, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

a)

määratletud puuviljad on toodetud kasvukohtades, mis koosnevad ühest või mitmest tootmisüksusest, mis on määratletud kui kasvukoha kordumatud ja füüsiliselt eristatavad osad, ning Argentina riiklik taimekaitseorganisatsioon on kasvukoha ja selle tootmisüksused liitu eksportimise jaoks ametlikult heaks kiitnud;

| b) | Argentina riiklik taimekaitseorganisatsioon on heakskiidetud kasvukohad ja nende juurde kuuluvad tootmisüksused registreerinud vastavate kordumatute tunnuskoodide („jälgitavuskoodid“) all; |
| --- | --- |

b)

Argentina riiklik taimekaitseorganisatsioon on heakskiidetud kasvukohad ja nende juurde kuuluvad tootmisüksused registreerinud vastavate kordumatute tunnuskoodide („jälgitavuskoodid“) all;

| c) | määratletud puuviljad on toodetud heakskiidetud tootmisüksuses, kus sobival ajal alates viimase vegetatsioonitsükli algusest on taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa hävitamiseks rakendatud töötlust ja viljelustavasid, mille kasutamist on kontrollitud Argentina riikliku taimekaitseorganisatsiooni ametliku järelevalve all; |
| --- | --- |

c)

määratletud puuviljad on toodetud heakskiidetud tootmisüksuses, kus sobival ajal alates viimase vegetatsioonitsükli algusest on taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa hävitamiseks rakendatud töötlust ja viljelustavasid, mille kasutamist on kontrollitud Argentina riikliku taimekaitseorganisatsiooni ametliku järelevalve all;

| d) | heakskiidetud tootmisüksustes on kasvuperioodil tehtud ametlikke kontrolle, mis hõlmasid visuaalseid vaatlusi ja sümptomite avastamise korral proovide võtmist taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemise kontrollimiseks, ning määratletud puuviljadel ei ole viimase vegetatsioonitsükli algusest avastatud taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa sümptomeid; |
| --- | --- |

d)

heakskiidetud tootmisüksustes on kasvuperioodil tehtud ametlikke kontrolle, mis hõlmasid visuaalseid vaatlusi ja sümptomite avastamise korral proovide võtmist taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemise kontrollimiseks, ning määratletud puuviljadel ei ole viimase vegetatsioonitsükli algusest avastatud taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa sümptomeid;

| e) | prooviks on võetud:






  i) | pakkimisüksusesse saabumisel enne töötlemist määratletud puuviljade partii kohta 200–400 puuvilja, mis määratakse kindlaks pakkimisüksusesse jõudmisel; |
| --- | --- | --- |

e)

prooviks on võetud:

i)

pakkimisüksusesse saabumisel enne töötlemist määratletud puuviljade partii kohta 200–400 puuvilja, mis määratakse kindlaks pakkimisüksusesse jõudmisel;

| ii) | ajavahemikul alates viljade pakkimisüksusesse saabumisest kuni nende pakkimiseni vähemalt 1 % pakkeliinil kindlaks määratud määratletud puuviljade partiist; |
| --- | --- |

ii)

ajavahemikul alates viljade pakkimisüksusesse saabumisest kuni nende pakkimiseni vähemalt 1 % pakkeliinil kindlaks määratud määratletud puuviljade partiist;

| iii) | enne pakkimisüksusest lähetamist vähemalt 1 % pärast pakendamist kindlaks määratud määratletud puuviljade partiist; |
| --- | --- |

iii)

enne pakkimisüksusest lähetamist vähemalt 1 % pärast pakendamist kindlaks määratud määratletud puuviljade partiist;

| iv) | enne eksportimist fütosanitaarsertifikaadi väljaandmiseks ette nähtud lõpliku ametliku kontrolli käigus vähemalt 1 % ekspordiks ettevalmistatud määratletud puuviljade partiist; |
| --- | --- |

iv)

enne eksportimist fütosanitaarsertifikaadi väljaandmiseks ette nähtud lõpliku ametliku kontrolli käigus vähemalt 1 % ekspordiks ettevalmistatud määratletud puuviljade partiist;

| f) | kõik punktis e osutatud määratletud puuviljad on prooviks võetud nii palju kui võimalik taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa nähtavate sümptomite alusel, ning kõik punkti e alapunktis i osutatud prooviks võetud puuviljad on visuaalse kontrolli alusel tunnistatud vabaks taimekahjustajast Phyllosticta citricarpa, samal ajal kui kõiki punkti e alapunktides ii, iii ja iv osutatud prooviks võetud puuvilju, millel esinesid taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa sümptomid, on analüüsitud ja need on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Phyllosticta citricarpa; |
| --- | --- |

f)

kõik punktis e osutatud määratletud puuviljad on prooviks võetud nii palju kui võimalik taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa nähtavate sümptomite alusel, ning kõik punkti e alapunktis i osutatud prooviks võetud puuviljad on visuaalse kontrolli alusel tunnistatud vabaks taimekahjustajast Phyllosticta citricarpa, samal ajal kui kõiki punkti e alapunktides ii, iii ja iv osutatud prooviks võetud puuvilju, millel esinesid taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa sümptomid, on analüüsitud ja need on tunnistatud vabaks taimekahjustajast Phyllosticta citricarpa;

| g) | määratletud puuvilju on transporditud pakendites, millest igaühel on etikett selle tootmisüksuse jälgitavuskoodiga, kust puuviljad on pärit; |
| --- | --- |

g)

määratletud puuvilju on transporditud pakendites, millest igaühel on etikett selle tootmisüksuse jälgitavuskoodiga, kust puuviljad on pärit;

| h) | Argentina riiklik taimekaitseorganisatsioon on enne määratletud puuviljade ekspordiperioodi algust edastanud komisjonile iga kasvukoha kohta heakskiidetud tootmisüksuste loetelu, samuti iga heakskiidetud kasvukoha eest vastutavate ettevõtjate nimed ning kõik kõnealuse loetelu muudatustega seotud ajakohastused (sh nende muudatuste põhjused) on komisjonile viivitamata teatavaks tehtud; |
| --- | --- |

h)

Argentina riiklik taimekaitseorganisatsioon on enne määratletud puuviljade ekspordiperioodi algust edastanud komisjonile iga kasvukoha kohta heakskiidetud tootmisüksuste loetelu, samuti iga heakskiidetud kasvukoha eest vastutavate ettevõtjate nimed ning kõik kõnealuse loetelu muudatustega seotud ajakohastused (sh nende muudatuste põhjused) on komisjonile viivitamata teatavaks tehtud;

| i) | määratletud puuviljadega on kaasas fütosanitaarsertifikaat, mis sisaldab igast tootmisüksusest pärit pakendite arvu ning pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all vastavaid jälgitavuskoode ja järgmist kinnitust: „Saadetis vastab komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/715 artiklis 5b sätestatud nõuetele.“ |
| --- | --- |

i)

määratletud puuviljadega on kaasas fütosanitaarsertifikaat, mis sisaldab igast tootmisüksusest pärit pakendite arvu ning pealkirja „Lisadeklaratsioon“ all vastavaid jälgitavuskoode ja järgmist kinnitust: „Saadetis vastab komisjoni rakendusotsuse (EL) 2016/715 artiklis 5b sätestatud nõuetele.“

2.   Lisaks lõikele 1 tuuakse Argentinast pärit määratletud puuvilju liitu, kui on täidetud kõik järgmised tingimused:

| a) | need on pärit heakskiidetud tootmisüksusest, kus Argentinas lõike 1 punktis d osutatud heakskiidetud tootmisüksustes tehtud ametliku kontrolli käigus või lõike 1 punktis e osutatud määratletud puuviljade ametliku kontrolli käigus, või kasvu- ja ekspordiperioodil liitu sissetoomise kohtades saadetiste suhtes tehtud ametliku kontrolli käigus ei ole määratletud puuviljadel taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa leitud; |
| --- | --- |

a)

need on pärit heakskiidetud tootmisüksusest, kus Argentinas lõike 1 punktis d osutatud heakskiidetud tootmisüksustes tehtud ametliku kontrolli käigus või lõike 1 punktis e osutatud määratletud puuviljade ametliku kontrolli käigus, või kasvu- ja ekspordiperioodil liitu sissetoomise kohtades saadetiste suhtes tehtud ametliku kontrolli käigus ei ole määratletud puuviljadel taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa leitud;

| b) | need on pärit tootmisüksustest, kus taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa ei leitud Argentina poolt tehtud uurimise käigus pärast seda, kui taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemist kinnitati tootmisüksuses, mis kuulub sama kasvukoha juurde kui kõnealused tootmisüksused, kus Argentinas lõike 1 punktis e osutatud määratletud puuviljade suhtes ametliku kontrolli käigus või kasvu- ja ekspordiperioodil liitu sissetoomise kohtades saadetiste suhtes tehtud ametliku kontrolli käigus ei ole taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa leitud; |
| --- | --- |

b)

need on pärit tootmisüksustest, kus taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa ei leitud Argentina poolt tehtud uurimise käigus pärast seda, kui taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa esinemist kinnitati tootmisüksuses, mis kuulub sama kasvukoha juurde kui kõnealused tootmisüksused, kus Argentinas lõike 1 punktis e osutatud määratletud puuviljade suhtes ametliku kontrolli käigus või kasvu- ja ekspordiperioodil liitu sissetoomise kohtades saadetiste suhtes tehtud ametliku kontrolli käigus ei ole taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa leitud;

| c) | need on pärit tootmisüksustest, kus eelneval kasvu- ja ekspordiperioodil Argentinas tehtud ametlike kontrollide käigus või liidus saadetiste suhtes tehtud ametlike kontrollide käigus ei ole taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa leitud.“; |
| --- | --- |

c)

need on pärit tootmisüksustest, kus eelneval kasvu- ja ekspordiperioodil Argentinas tehtud ametlike kontrollide käigus või liidus saadetiste suhtes tehtud ametlike kontrollide käigus ei ole taimekahjustajat Phyllosticta citricarpa leitud.“;

| c) | artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige 4:

  „4.   Argentinast pärit määratletud puuviljade puhul võtavad liikmesriigid arvesse saadetiste suhtes liitu sisesetoomise kohas tehtud ametliku kontrolli tulemusel teatatud nõuete rikkumisi ja artikli 5b lõike 1 punktis h osutatud ajakohastatud loetelu, et teha kindlaks artikli 5b lõike 2 punktides a ja b osutatud tootmisüksused.“; |
| --- | --- |

c)

artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige 4:

„4.   Argentinast pärit määratletud puuviljade puhul võtavad liikmesriigid arvesse saadetiste suhtes liitu sisesetoomise kohas tehtud ametliku kontrolli tulemusel teatatud nõuete rikkumisi ja artikli 5b lõike 1 punktis h osutatud ajakohastatud loetelu, et teha kindlaks artikli 5b lõike 2 punktides a ja b osutatud tootmisüksused.“;

| d) | artiklisse 19 lisatakse järgmine lõik:

  „Kui Argentinast pärit määratletud puuviljad ei vasta artiklis 5b sätestatud nõuetele, esitavad liikmesriigid nõuete rikkumise teates artikli 5b lõike 1 punktis b osutatud vastava tootmisüksuse jälgitavuskoodi.“ |
| --- | --- |

d)

artiklisse 19 lisatakse järgmine lõik:

„Kui Argentinast pärit määratletud puuviljad ei vasta artiklis 5b sätestatud nõuetele, esitavad liikmesriigid nõuete rikkumise teates artikli 5b lõike 1 punktis b osutatud vastava tootmisüksuse jälgitavuskoodi.“

Artikkel 2

Kohaldamise alguskuupäev

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. maist 2021.

Artikkel 3

Adressaadid

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 26. aprill 2021

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Stella KYRIAKIDES

---

(1)  
  ELT L 317, 23.11.2016, lk 4.

1

(2)  Komisjoni 11. mai 2016. aasta rakendusotsus (EL) 2016/715, millega sätestatakse meetmed seoses teatavatest kolmandatest riikidest pärit teatavate puuviljadega, et hoida ära taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa Euroopa Liitu sissetoomine ja seal levimine (ELT L 125, 13.5.2016, lk 16).

2

Phyllosticta citricarpa

(3)  Komisjoni 13. augusti 2020. aasta rakendusmäärus (EL) 2020/1199, millega muudetakse rakendusmääruse (EL) 2019/2072 VI lisa seoses teatavate Argentinast pärit viljade liitu sissetoomise ajutise keelamisega, et hoida ära taimekahjustaja Phyllosticta citricarpa (McAlpine) Van der Aa liitu sissetoomine ja seal levimine (ELT L 267, 14.8.2020, lk 3).

3

Phyllosticta citricarpa

---

KODU- JA TÖÖKORRAD

| 27.4.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 144/35 |
| --- | --- | --- | --- |

27.4.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 144/35

---

EUROOPA TEADUSNÕUKOGU RAKENDUSAMETI JUHTKOMITEE OTSUS,

11. detsember 2020,

sise-eeskirjade kohta, milles käsitletakse andmesubjektide teatavate õiguste piiramist seoses isikuandmete töötlemisega Euroopa Teadusnõukogu Rakendusameti tegevuse raames

EUROOPA TEADUSNÕUKOGU RAKENDUSAMETI JUHTKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 249 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2018. aasta määrust (EL) 2018/1725, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset isikuandmete töötlemisel liidu institutsioonides, organites ja asutustes ning isikuandmete vaba liikumist, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 45/2001 ja otsus nr 1247/2002/EÜ (1) (edaspidi „määrus“), eelkõige selle artiklit 25,

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 58/2003, millega kehtestatakse nende täitevasutuste põhikiri, kellele usaldatakse teatavad ühenduse programmide juhtimisega seotud ülesanded (2),

võttes arvesse komisjoni rakendusotsust C(2013)9048, millega asutatakse Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/37/EÜ (3),

olles konsulteerinud Euroopa Andmekaitseinspektoriga

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „amet“) loodi komisjoni rakendusotsusega C(2013)9048, et täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid eesliiniuuringute valdkonnas, eelkõige volitusega kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (edaspidi „amet“) loodi komisjoni rakendusotsusega C(2013)9048, et täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid eesliiniuuringute valdkonnas, eelkõige volitusega kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid (4).

| (2) | Oma haldus- ja operatiivtegevuse raames võib amet viia läbi haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetluste eelmenetlusi, distsiplinaarmenetlusi ja ametist kõrvaldamise menetlusi kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (5) (edaspidi „personalieeskirjad“) ning haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimise rakendussätetega. Vajaduse korral võib amet viia läbi võimalike pettuste ja õigusnormide rikkumiste juhtumitega seotud eeltoiminguid ja võib teatada juhtumitest Euroopa Pettustevastasele Ametile. |
| --- | --- |

(2)

Oma haldus- ja operatiivtegevuse raames võib amet viia läbi haldusjuurdlusi, distsiplinaarmenetluste eelmenetlusi, distsiplinaarmenetlusi ja ametist kõrvaldamise menetlusi kooskõlas Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ja Euroopa Liidu muude teenistujate teenistustingimustega, mis on sätestatud nõukogu määruses (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68 (5) (edaspidi „personalieeskirjad“) ning haldusjuurdluste ja distsiplinaarmenetluste läbiviimise rakendussätetega. Vajaduse korral võib amet viia läbi võimalike pettuste ja õigusnormide rikkumiste juhtumitega seotud eeltoiminguid ja võib teatada juhtumitest Euroopa Pettustevastasele Ametile.

| (3) | Ameti töötajad on kohustatud teatama liidu huve kahjustavast võimalikust ebaseaduslikust tegevusest, sh pettusest, korruptsioonist ja teaduslikust väärkäitumisest, samuti asjaomaseid süüdistusi hindama. Samuti on töötajad kohustatud teatama töökohustuste täitmata jätmisest, mis võib olla liidu ametnike kohustuste oluline eiramine. See on reguleeritud rikkumisest teatamist käsitlevate asutusesiseste eeskirjade või põhimõtetega. |
| --- | --- |

(3)

Ameti töötajad on kohustatud teatama liidu huve kahjustavast võimalikust ebaseaduslikust tegevusest, sh pettusest, korruptsioonist ja teaduslikust väärkäitumisest, samuti asjaomaseid süüdistusi hindama. Samuti on töötajad kohustatud teatama töökohustuste täitmata jätmisest, mis võib olla liidu ametnike kohustuste oluline eiramine. See on reguleeritud rikkumisest teatamist käsitlevate asutusesiseste eeskirjade või põhimõtetega.

| (4) | Amet on kehtestanud põhimõtted tegelike ja potentsiaalsete psühholoogilise või seksuaalse ahistamise juhtumite ennetamiseks ja tõhusaks käsitlemiseks töökohal, mis on ette nähtud personalieeskirjadest tulenevate rakendusmeetmetega ning millega luuakse mitteametlik menetlus, mille alusel väidetav ahistamise ohver võib võtta ühendust ameti usaldusnõunikega. |
| --- | --- |

(4)

Amet on kehtestanud põhimõtted tegelike ja potentsiaalsete psühholoogilise või seksuaalse ahistamise juhtumite ennetamiseks ja tõhusaks käsitlemiseks töökohal, mis on ette nähtud personalieeskirjadest tulenevate rakendusmeetmetega ning millega luuakse mitteametlik menetlus, mille alusel väidetav ahistamise ohver võib võtta ühendust ameti usaldusnõunikega.

| (5) | Samuti võib amet teha (IT) turvalisust ning ELi salastatud teabe turvaeeskirjade võimalikke rikkumisi käsitlevaid sisejuurdlusi. |
| --- | --- |

(5)

Samuti võib amet teha (IT) turvalisust ning ELi salastatud teabe turvaeeskirjade võimalikke rikkumisi käsitlevaid sisejuurdlusi.

| (6) | Ameti tegevuste suhtes kohaldatakse nii sise- kui ka välisauditeid, mida teevad muuhulgas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ning Euroopa Kontrollikoda. |
| --- | --- |

(6)

Ameti tegevuste suhtes kohaldatakse nii sise- kui ka välisauditeid, mida teevad muuhulgas Euroopa Komisjoni siseauditi talitus ning Euroopa Kontrollikoda.

| (7) | Amet võib tegeleda Euroopa Prokuratuuri päringutega, ameti töötajate haiguslugudele juurdepääsu päringutega ning viia läbi andmekaitseametniku uurimisi kooskõlas määruse artikli 45 lõikega 2. |
| --- | --- |

(7)

Amet võib tegeleda Euroopa Prokuratuuri päringutega, ameti töötajate haiguslugudele juurdepääsu päringutega ning viia läbi andmekaitseametniku uurimisi kooskõlas määruse artikli 45 lõikega 2.

| (8) | Haldusjuurdluste, auditite, uurimistega ja päringutega seoses teeb amet koostööd muude liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametitega. |
| --- | --- |

(8)

Haldusjuurdluste, auditite, uurimistega ja päringutega seoses teeb amet koostööd muude liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametitega.

| (9) | Amet võib teha koostööd kolmandate riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nii nende taotluse korral kui ka omal algatusel. |
| --- | --- |

(9)

Amet võib teha koostööd kolmandate riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega nii nende taotluse korral kui ka omal algatusel.

| (10) | Amet võib teha koostööd ka ELi liikmesriikide ametiasutustega nii nende asutuste taotluse korral kui ka omal algatusel. |
| --- | --- |

(10)

Amet võib teha koostööd ka ELi liikmesriikide ametiasutustega nii nende asutuste taotluse korral kui ka omal algatusel.

| (11) | Amet võib saada kaebusi ja süüdistusi või selle suhtes võidakse alustada menetlusi või uurimisi kas rikkumisest teatajate, kolmandate osapoolte või Euroopa Ombudsmani kaudu. |
| --- | --- |

(11)

Amet võib saada kaebusi ja süüdistusi või selle suhtes võidakse alustada menetlusi või uurimisi kas rikkumisest teatajate, kolmandate osapoolte või Euroopa Ombudsmani kaudu.

| (12) | Amet osaleb Euroopa Liidu Kohtu kohtuasjades, kui ta ise pöördub Euroopa Liidu Kohtusse, kaitseb oma otsust, mis on Euroopa Liidu Kohtusse kaevatud, või sekkub juhtumite puhul, mis on tema ülesannete suhtes asjakohased. Sellega seoses võib ametil olla vaja tagada, et osapoolte või menetlusse astujate saadud dokumentides sisalduvad isikuandmed jääksid konfidentsiaalseks. |
| --- | --- |

(12)

Amet osaleb Euroopa Liidu Kohtu kohtuasjades, kui ta ise pöördub Euroopa Liidu Kohtusse, kaitseb oma otsust, mis on Euroopa Liidu Kohtusse kaevatud, või sekkub juhtumite puhul, mis on tema ülesannete suhtes asjakohased. Sellega seoses võib ametil olla vaja tagada, et osapoolte või menetlusse astujate saadud dokumentides sisalduvad isikuandmed jääksid konfidentsiaalseks.

| (13) | Amet töötleb enda tegevustega seoses mitmeid isikuandmete kategooriaid, sealhulgas füüsiliste isikute identimisandmeid, kontaktandmeid, teavet ametialaste ülesannete ja kohustuste kohta, teavet eraelulise ja professionaalse käitumise ja tulemuslikkuse kohta ning finantsandmeid ja teatud erijuhtudel tundlikke andmeid (näiteks terviseandmeid). Isikuandmete hulka kuuluvad nn kindlad faktilised andmed ja nn pehmed hinnangulised andmed.
  Nn Kindlad andmed on objektiivsed faktilised andmed nagu identimisandmed, kontaktandmed, ametialased andmed, haldusotstarbelised üksikasjad, elektroonilise sidega seotud metaandmed ja andmeliiklusandmed.
  Nn pehmed andmed on subjektiivsed andmed ning hõlmavad eelkõige olukordade ja asjaolude kirjeldust ja hinnangut, arvamusi, andmesubjektidega seotud tähelepanekuid, andmesubjektide tegevuse ja töötulemuste hinnanguid ning üksikotsuste aluseks olevaid põhjendusi, mis seonduvad või on esitatud seoses ameti menetluse või tegevuse raames käsitletava küsimusega kooskõlas kehtiva õigusraamistikuga.
  Hinnanguid, tähelepanekuid ja arvamusi käsitletakse määruse artikli 3 lõike 1 tähenduses isikuandmetena. |
| --- | --- |

(13)

Amet töötleb enda tegevustega seoses mitmeid isikuandmete kategooriaid, sealhulgas füüsiliste isikute identimisandmeid, kontaktandmeid, teavet ametialaste ülesannete ja kohustuste kohta, teavet eraelulise ja professionaalse käitumise ja tulemuslikkuse kohta ning finantsandmeid ja teatud erijuhtudel tundlikke andmeid (näiteks terviseandmeid). Isikuandmete hulka kuuluvad nn kindlad faktilised andmed ja nn pehmed hinnangulised andmed.

Nn Kindlad andmed on objektiivsed faktilised andmed nagu identimisandmed, kontaktandmed, ametialased andmed, haldusotstarbelised üksikasjad, elektroonilise sidega seotud metaandmed ja andmeliiklusandmed.

Nn pehmed andmed on subjektiivsed andmed ning hõlmavad eelkõige olukordade ja asjaolude kirjeldust ja hinnangut, arvamusi, andmesubjektidega seotud tähelepanekuid, andmesubjektide tegevuse ja töötulemuste hinnanguid ning üksikotsuste aluseks olevaid põhjendusi, mis seonduvad või on esitatud seoses ameti menetluse või tegevuse raames käsitletava küsimusega kooskõlas kehtiva õigusraamistikuga.

Hinnanguid, tähelepanekuid ja arvamusi käsitletakse määruse artikli 3 lõike 1 tähenduses isikuandmetena.

| (14) | Määruse kohaselt on amet seega kohustatud andma andmesubjektidele teavet selliste töötlemistoimingute kohta ja austama nende kui andmesubjektide õigusi. |
| --- | --- |

(14)

Määruse kohaselt on amet seega kohustatud andma andmesubjektidele teavet selliste töötlemistoimingute kohta ja austama nende kui andmesubjektide õigusi.

| (15) | Amet on kohustatud austama võimalikult suures ulatuses andmesubjektide põhiõigusi, eelkõige õigust teabele, õigust tutvuda andmetega ning õigust nõuda andmete parandamist, kustutamist, andmete töötlemise piiramist, andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamist ning side konfidentsiaalsust, nagu on sätestatud määruses. Ametil võib siiski olla vaja piirata andmesubjektide õigusi ja kohustusi, et kaitsta oma tegevusi ning teiste põhiõigusi ja -vabadusi. |
| --- | --- |

(15)

Amet on kohustatud austama võimalikult suures ulatuses andmesubjektide põhiõigusi, eelkõige õigust teabele, õigust tutvuda andmetega ning õigust nõuda andmete parandamist, kustutamist, andmete töötlemise piiramist, andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamist ning side konfidentsiaalsust, nagu on sätestatud määruses. Ametil võib siiski olla vaja piirata andmesubjektide õigusi ja kohustusi, et kaitsta oma tegevusi ning teiste põhiõigusi ja -vabadusi.

| (16) | Seetõttu annavad määruse artikli 25 lõiked 1 ja 5 ametile võimaluse piirata teatavatel tingimustel määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning samuti artikli 4 kohaldamist, kui selle sätted vastavad artiklites 14–20 sätestatud õigustele ja kohustustele, põhinevad ameti kõrgeimal juhtimistasandil kehtestatavatel sise-eeskirjadel ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, juhul, kui need ei põhine aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidel. |
| --- | --- |

(16)

Seetõttu annavad määruse artikli 25 lõiked 1 ja 5 ametile võimaluse piirata teatavatel tingimustel määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning samuti artikli 4 kohaldamist, kui selle sätted vastavad artiklites 14–20 sätestatud õigustele ja kohustustele, põhinevad ameti kõrgeimal juhtimistasandil kehtestatavatel sise-eeskirjadel ja avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas, juhul, kui need ei põhine aluslepingute alusel vastu võetud õigusaktidel.

| (17) | Piiranguid võidakse kohaldada erinevatele andmesubjektide õigustele, sealhulgas andmesubjektide õigust teabele, õigust tutvuda andmetega ning õigust nõuda andmete parandamist, kustutamist, andmete töötlemise piiramist, andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamist ning side konfidentsiaalsust, nagu on sätestatud määruses. |
| --- | --- |

(17)

Piiranguid võidakse kohaldada erinevatele andmesubjektide õigustele, sealhulgas andmesubjektide õigust teabele, õigust tutvuda andmetega ning õigust nõuda andmete parandamist, kustutamist, andmete töötlemise piiramist, andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamist ning side konfidentsiaalsust, nagu on sätestatud määruses.

| (18) | Ametil võib olla vaja ühitada need õigused haldusjuurdluste, auditite, uurimiste ja kohtumenetluste eesmärkidega. Samuti võib tal olla vaja tasakaalustada andmesubjekti õigusi muude andmesubjektide põhiõiguste ja -vabaduste suhtes. |
| --- | --- |

(18)

Ametil võib olla vaja ühitada need õigused haldusjuurdluste, auditite, uurimiste ja kohtumenetluste eesmärkidega. Samuti võib tal olla vaja tasakaalustada andmesubjekti õigusi muude andmesubjektide põhiõiguste ja -vabaduste suhtes.

| (19) | Ametil võib näiteks olla vaja piirata andmesubjekti teavitamist isikuandmete töötlemisest haldusjuurdluse esialgses hindamisetapis või juurdluse käigus enne juhtumi võimalikku lõpetamist või distsiplinaarmenetluse eeletapis. Teatavatel asjaoludel võib sellise teabe andmine oluliselt mõjutada ameti suutlikkust juurdlust tulemuslikult läbi viia, näiteks kui esineb oht, et asjaomane isik hävitab tõendid või mõjutab võimalikke tunnistajaid enne nende küsitlemist. Ametil võib olla vaja kaitsta ka tunnistajate ja muude juhtumiga seotud isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(19)

Ametil võib näiteks olla vaja piirata andmesubjekti teavitamist isikuandmete töötlemisest haldusjuurdluse esialgses hindamisetapis või juurdluse käigus enne juhtumi võimalikku lõpetamist või distsiplinaarmenetluse eeletapis. Teatavatel asjaoludel võib sellise teabe andmine oluliselt mõjutada ameti suutlikkust juurdlust tulemuslikult läbi viia, näiteks kui esineb oht, et asjaomane isik hävitab tõendid või mõjutab võimalikke tunnistajaid enne nende küsitlemist. Ametil võib olla vaja kaitsta ka tunnistajate ja muude juhtumiga seotud isikute õigusi ja vabadusi.

| (20) | Ametil võib olla vaja kaitsta anonüümseks jääda soovinud tunnistaja, informaatori või rikkumisest teataja anonüümsust. Sellisel juhul võib amet piirata juurdepääsu rikkumisest teataja ja teiste asjassepuutuvate isikute või kahtlusaluse identimisandmetele, avaldustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta nende õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(20)

Ametil võib olla vaja kaitsta anonüümseks jääda soovinud tunnistaja, informaatori või rikkumisest teataja anonüümsust. Sellisel juhul võib amet piirata juurdepääsu rikkumisest teataja ja teiste asjassepuutuvate isikute või kahtlusaluse identimisandmetele, avaldustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta nende õigusi ja vabadusi.

| (21) | Ametil võib olla vaja kaitsta ka selle töötaja konfidentsiaalset teavet, kes on ahistamismenetluse raames võtnud ühendust ameti usaldusnõunikega. Sellisel juhul võib amet otsustada piirata juurdepääsu väidetava ohvri, väidetava ahistaja ja teiste asjassepuutuvate isikute identimisandmetele, avaldustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta kõigi asjaomaste isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(21)

Ametil võib olla vaja kaitsta ka selle töötaja konfidentsiaalset teavet, kes on ahistamismenetluse raames võtnud ühendust ameti usaldusnõunikega. Sellisel juhul võib amet otsustada piirata juurdepääsu väidetava ohvri, väidetava ahistaja ja teiste asjassepuutuvate isikute identimisandmetele, avaldustele ja muudele isikuandmetele, et kaitsta kõigi asjaomaste isikute õigusi ja vabadusi.

| (22) | Personalivaliku- ja värbamismenetluse, töötajate hindamise ja riigihankemenetlustega seoses saab õigust tutvuda andmetega ning õigust nõuda andmete parandamist, kustutamist ja nende töötlemise piiramist kasutada ainult teatavatel ajahetkedel ja tingimustel, mis on sätestatud vastavates menetlustes, et kaitsta teiste andmesubjektide õigusi ning järgida võrdse kohtlemise ja nõupidamiste salajasuse põhimõtteid. |
| --- | --- |

(22)

Personalivaliku- ja värbamismenetluse, töötajate hindamise ja riigihankemenetlustega seoses saab õigust tutvuda andmetega ning õigust nõuda andmete parandamist, kustutamist ja nende töötlemise piiramist kasutada ainult teatavatel ajahetkedel ja tingimustel, mis on sätestatud vastavates menetlustes, et kaitsta teiste andmesubjektide õigusi ning järgida võrdse kohtlemise ja nõupidamiste salajasuse põhimõtteid.

| (23) | Samuti võib amet piirata üksikisikute juurdepääsu näiteks enda psühholoogilistele või psühhiaatrilistele meditsiinilistele andmetele kõnealuste andmete potentsiaalse tundlikkuse tõttu ning komisjoni meditsiiniteenistus võib soovida anda andmesubjektidele ainult kaudse juurdepääsu nende enda arsti kaudu. Andmesubjekt võib kasutada oma õigust komisjoni meditsiiniteenistuse hinnangute või arvamuste parandamisele, esitades oma märkused või tema enda valitud arsti aruande. |
| --- | --- |

(23)

Samuti võib amet piirata üksikisikute juurdepääsu näiteks enda psühholoogilistele või psühhiaatrilistele meditsiinilistele andmetele kõnealuste andmete potentsiaalse tundlikkuse tõttu ning komisjoni meditsiiniteenistus võib soovida anda andmesubjektidele ainult kaudse juurdepääsu nende enda arsti kaudu. Andmesubjekt võib kasutada oma õigust komisjoni meditsiiniteenistuse hinnangute või arvamuste parandamisele, esitades oma märkused või tema enda valitud arsti aruande.

| (24) | Amet, keda esindab direktor, on vastutav töötleja, olenemata vastutava töötleja rolli edasisest delegeerimisest ametis, et arvestada isikuandmete töötlemise konkreetsete toimingutega seotud tööülesandeid pädevate „delegeeritud vastutavate töötlejate“ puhul. |
| --- | --- |

(24)

Amet, keda esindab direktor, on vastutav töötleja, olenemata vastutava töötleja rolli edasisest delegeerimisest ametis, et arvestada isikuandmete töötlemise konkreetsete toimingutega seotud tööülesandeid pädevate „delegeeritud vastutavate töötlejate“ puhul.

| (25) | Isikuandmeid hoitakse turvaliselt elektroonilises keskkonnas, mis vastab komisjoni otsusele (EL, Euratom) 2017/46 (6) Euroopa Komisjoni side- ja infosüsteemide turvalisuse kohta, või paberil, hoides ära ebaseadusliku juurdepääsu andmetele või nende edastamise isikutele, kellel puudub teadmisvajadus. Töödeldavaid isikuandmeid ei säilitata kauem, kui see on vajalik ja asjakohane andmete töötlemise eesmärgi jaoks isikuandmete kaitse teadetes või ameti registreerimiskannetes märgitud aja jooksul. |
| --- | --- |

(25)

Isikuandmeid hoitakse turvaliselt elektroonilises keskkonnas, mis vastab komisjoni otsusele (EL, Euratom) 2017/46 (6) Euroopa Komisjoni side- ja infosüsteemide turvalisuse kohta, või paberil, hoides ära ebaseadusliku juurdepääsu andmetele või nende edastamise isikutele, kellel puudub teadmisvajadus. Töödeldavaid isikuandmeid ei säilitata kauem, kui see on vajalik ja asjakohane andmete töötlemise eesmärgi jaoks isikuandmete kaitse teadetes või ameti registreerimiskannetes märgitud aja jooksul.

| (26) | Amet kohaldab piiranguid üksnes siis, kui need järgivad põhiõiguste ja -vabaduste olemust ning on demokraatlikus ühiskonnas rangelt vajalikud ja proportsionaalsed. Amet esitab põhjused, selgitades kõnealuste piirangute põhjendusi, ning teavitab andmesubjekte neist alustest ja nende õigusest esitada vastavalt määruse artikli 25 lõikes 6 sätestatule kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile. |
| --- | --- |

(26)

Amet kohaldab piiranguid üksnes siis, kui need järgivad põhiõiguste ja -vabaduste olemust ning on demokraatlikus ühiskonnas rangelt vajalikud ja proportsionaalsed. Amet esitab põhjused, selgitades kõnealuste piirangute põhjendusi, ning teavitab andmesubjekte neist alustest ja nende õigusest esitada vastavalt määruse artikli 25 lõikes 6 sätestatule kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

| (27) | Vastutuse põhimõtte kohaselt peab amet piirangute kohaldamist dokumenteerima. |
| --- | --- |

(27)

Vastutuse põhimõtte kohaselt peab amet piirangute kohaldamist dokumenteerima.

| (28) | Oma ülesannete raames muude organisatsioonidega vahetatavate isikuandmete töötlemisel konsulteerivad amet ja need organisatsioonid vastastikku piirangute kehtestamise võimalike aluste ning piirangute vajalikkuse ja proportsionaalsuse osas, kui see ei kahjusta ameti tegevust. |
| --- | --- |

(28)

Oma ülesannete raames muude organisatsioonidega vahetatavate isikuandmete töötlemisel konsulteerivad amet ja need organisatsioonid vastastikku piirangute kehtestamise võimalike aluste ning piirangute vajalikkuse ja proportsionaalsuse osas, kui see ei kahjusta ameti tegevust.

| (29) | Sise-eeskirju kohaldatakse seega kõigi ameti isikuandmeid hõlmavate töötlemistoimingute suhtes haldusjuurdluste, distsiplinaarmenetluste, Euroopa Pettustevastasele Ametile teatatavate potentsiaalsete rikkumiste juhtumitega seotud eeltoimingute, Euroopa Prokuratuuri uurimiste, rikkumisest teatamise menetluste, (ametlike ja mitteametlike) ahistamismenetluste, ametisiseste ja -väliste kaebuste käsitlemise, enda haiguslooga tutvumise või selle parandamise taotluste, andmekaitseametniku uurimiste käigus kooskõlas määruse artikli 45 lõikega 2, asutusesiseselt või välisosalejate (näiteks CERT-EU) kaasamisel läbi viidavate (IT) turvalisuse juurdluste, auditite; Euroopa Liidu Kohtu või riiklike ametiasutuste menetluste, personalivaliku- ja värbamismenetluste, töötajate hindamiste ja riigihangete käigus, nagu on eespool loetletud. |
| --- | --- |

(29)

Sise-eeskirju kohaldatakse seega kõigi ameti isikuandmeid hõlmavate töötlemistoimingute suhtes haldusjuurdluste, distsiplinaarmenetluste, Euroopa Pettustevastasele Ametile teatatavate potentsiaalsete rikkumiste juhtumitega seotud eeltoimingute, Euroopa Prokuratuuri uurimiste, rikkumisest teatamise menetluste, (ametlike ja mitteametlike) ahistamismenetluste, ametisiseste ja -väliste kaebuste käsitlemise, enda haiguslooga tutvumise või selle parandamise taotluste, andmekaitseametniku uurimiste käigus kooskõlas määruse artikli 45 lõikega 2, asutusesiseselt või välisosalejate (näiteks CERT-EU) kaasamisel läbi viidavate (IT) turvalisuse juurdluste, auditite; Euroopa Liidu Kohtu või riiklike ametiasutuste menetluste, personalivaliku- ja värbamismenetluste, töötajate hindamiste ja riigihangete käigus, nagu on eespool loetletud.

| (30) | Sise-eeskirju kohaldatakse enne eespool nimetatud menetluste algatamist, nende ajal ja menetluste tulemuste järelmeetmete kontrollimisel tehtavate töötlemistoimingute suhtes. Samuti hõlmab see abi ja koostööd, mida amet pakub teistele ELi institutsioonidele, riiklikele ametiasutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele väljaspool oma haldusjuurdlusi. |
| --- | --- |

(30)

Sise-eeskirju kohaldatakse enne eespool nimetatud menetluste algatamist, nende ajal ja menetluste tulemuste järelmeetmete kontrollimisel tehtavate töötlemistoimingute suhtes. Samuti hõlmab see abi ja koostööd, mida amet pakub teistele ELi institutsioonidele, riiklikele ametiasutustele ja rahvusvahelistele organisatsioonidele väljaspool oma haldusjuurdlusi.

| (31) | Määruse artikli 25 lõike 8 kohaselt võib amet andmesubjektile piirangu kohaldamise põhjuste kohta teabe andmist edasi lükata, ära jätta või sellest keelduda, kui piirang kaotaks seeläbi oma mõju. Amet peab iga juhtumi korral eraldi hindama, kas piirangust teatamine kaotaks selle piirangu mõju. |
| --- | --- |

(31)

Määruse artikli 25 lõike 8 kohaselt võib amet andmesubjektile piirangu kohaldamise põhjuste kohta teabe andmist edasi lükata, ära jätta või sellest keelduda, kui piirang kaotaks seeläbi oma mõju. Amet peab iga juhtumi korral eraldi hindama, kas piirangust teatamine kaotaks selle piirangu mõju.

| (32) | Amet peab piirangu kohaldamise lõpetama, kui piirangu aluseks olnud tingimused enam ei kehti, ning hindama neid tingimusi korrapäraselt. |
| --- | --- |

(32)

Amet peab piirangu kohaldamise lõpetama, kui piirangu aluseks olnud tingimused enam ei kehti, ning hindama neid tingimusi korrapäraselt.

| (33) | Andmesubjektide õiguste ja vabaduste parima kaitse tagamiseks ning vastavalt määruse artikli 44 lõikele 1 tuleb andmekaitseametnikuga aegsasti konsulteerida, enne mis tahes piirangute kohaldamist või läbivaatamist, ning kontrollida nende vastavust käesolevale otsusele. |
| --- | --- |

(33)

Andmesubjektide õiguste ja vabaduste parima kaitse tagamiseks ning vastavalt määruse artikli 44 lõikele 1 tuleb andmekaitseametnikuga aegsasti konsulteerida, enne mis tahes piirangute kohaldamist või läbivaatamist, ning kontrollida nende vastavust käesolevale otsusele.

| (34) | Määruse artikli 16 lõikes 5 ja artikli 17 lõikes 4 on sätestatud erandid seoses andmesubjektide õigusega saada teavet ja tutvuda andmetega. Kui need erandid kehtivad, ei ole ametil tarvis kohaldada piirangut käesoleva otsuse alusel, |
| --- | --- |

(34)

Määruse artikli 16 lõikes 5 ja artikli 17 lõikes 4 on sätestatud erandid seoses andmesubjektide õigusega saada teavet ja tutvuda andmetega. Kui need erandid kehtivad, ei ole ametil tarvis kohaldada piirangut käesoleva otsuse alusel,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse ese ja kohaldamisala

1.   Käesoleva otsusega kehtestatakse eeskirjad, mille alusel võib Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet (ERCEA) ja tema võimalik õigusjärglane (edaspidi „amet“) vastavalt määruse artiklile 25 piirata määruse artiklite 4, 14–22, 35 ja 36 kohaldamist.

2.   Ametit kui vastutavat töötlejat esindab ameti direktor, kes võib vastutava töötleja rolli edasi delegeerida.

Artikkel 2

Kohaldatavad piirangud

1.   Amet võib piirata määruse artiklite 14–22, 35 ja 36 ning samuti artikli 4 kohaldamist, kui selle sätted vastavad artiklites 14–20 sätestatud õigustele ja kohustustele.

2.   Käesolevat otsust kohaldatakse isikuandmete töötlemise suhtes ametis tema haldus- ja operatiivtegevuste raames:

| a) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele b, c, f, g ja h, viies läbi sisejuurdlusi (sealhulgas ametiväliste kaebuste või süüdistuste alusel), haldusjuurdlusi, eeldistsiplinaar-, distsiplinaar- või ametist kõrvaldamise menetlusi vastavalt personalieeskirjade artiklile 86 ja IX lisale ning nende rakenduseeskirjadele, turvalisuse juurdlusi või Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlusi; |
| --- | --- |

a)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele b, c, f, g ja h, viies läbi sisejuurdlusi (sealhulgas ametiväliste kaebuste või süüdistuste alusel), haldusjuurdlusi, eeldistsiplinaar-, distsiplinaar- või ametist kõrvaldamise menetlusi vastavalt personalieeskirjade artiklile 86 ja IX lisale ning nende rakenduseeskirjadele, turvalisuse juurdlusi või Euroopa Pettustevastase Ameti juurdlusi;

| b) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui rikkumisest teatamist käsitlevate asutusesiseste eeskirjade või põhimõtete kohaselt tagatakse, et ameti töötajad saavad konfidentsiaalselt teatada nende arvates toimunud rasketest rikkumistest; |
| --- | --- |

b)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui rikkumisest teatamist käsitlevate asutusesiseste eeskirjade või põhimõtete kohaselt tagatakse, et ameti töötajad saavad konfidentsiaalselt teatada nende arvates toimunud rasketest rikkumistest;

| c) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui asutusesisestes eeskirjades määratletu kohaselt tagatakse, et ameti töötajad saavad ahistamismenetluse raames anda usaldusnõunikele teavet; |
| --- | --- |

c)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui asutusesisestes eeskirjades määratletu kohaselt tagatakse, et ameti töötajad saavad ahistamismenetluse raames anda usaldusnõunikele teavet;

| d) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h, kui ameti tegevuse või toimimise suhtes viiakse läbi sise- või välisauditeid; |
| --- | --- |

d)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h, kui ameti tegevuse või toimimise suhtes viiakse läbi sise- või välisauditeid;

| e) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele d ja h, tagades turvalisuse analüüse, sealhulgas küberturvalisuse ja IT-süsteemide kuritarvitamise analüüside läbiviimist asutusesiseselt või välisosalejate (näiteks CERT-EU) kaasamisel, tagades siseturbe videovalve abil, juurdepääsu kontrolli ja uurimiseesmärgil, turvates side- ja infosüsteeme ning rakendades tehnilise turvalisusega seotud vastumeetmeid; |
| --- | --- |

e)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele d ja h, tagades turvalisuse analüüse, sealhulgas küberturvalisuse ja IT-süsteemide kuritarvitamise analüüside läbiviimist asutusesiseselt või välisosalejate (näiteks CERT-EU) kaasamisel, tagades siseturbe videovalve abil, juurdepääsu kontrolli ja uurimiseesmärgil, turvates side- ja infosüsteeme ning rakendades tehnilise turvalisusega seotud vastumeetmeid;

| f) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele g ja h, kui ameti andmekaitseametnik uurib otseselt enda ülesannetega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

f)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele g ja h, kui ameti andmekaitseametnik uurib otseselt enda ülesannetega seotud küsimusi;

| g) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele b, g ja h seoses Euroopa Prokuratuuri juurdlustega; |
| --- | --- |

g)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele b, g ja h seoses Euroopa Prokuratuuri juurdlustega;

| h) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui üksikisikud taotlevad juurdepääsu oma meditsiinilistele andmetele või nende parandamist, sealhulgas juhul, kui neid hoitakse komisjoni meditsiiniteenistuses; |
| --- | --- |

h)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile h, kui üksikisikud taotlevad juurdepääsu oma meditsiinilistele andmetele või nende parandamist, sealhulgas juhul, kui neid hoitakse komisjoni meditsiiniteenistuses;

| i) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, d, g ja h vastastikuse abi osutamisel liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametitega või tehes nendega koostööd käesoleva lõike punktides a–h nimetatud tegevuste osas ning nende vastavate asutamisaktide asjakohaste teenustaseme kokkulepete, vastastikuse mõistmise memorandumite ja koostöölepingute kohaselt; |
| --- | --- |

i)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, d, g ja h vastastikuse abi osutamisel liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametitega või tehes nendega koostööd käesoleva lõike punktides a–h nimetatud tegevuste osas ning nende vastavate asutamisaktide asjakohaste teenustaseme kokkulepete, vastastikuse mõistmise memorandumite ja koostöölepingute kohaselt;

| j) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h vastastikuse abi osutamisel kolmandate riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega või tehes selliste ametiasutuste või organisatsioonidega koostööd, kas nende taotluse korral või omal algatusel; |
| --- | --- |

j)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h vastastikuse abi osutamisel kolmandate riikide ametiasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonidega või tehes selliste ametiasutuste või organisatsioonidega koostööd, kas nende taotluse korral või omal algatusel;

| k) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h vastastikuse abi osutamisel ja koostöö tegemisel ELi liikmesriikide ametiasutustega, kas nende taotluse korral või omal algatusel; |
| --- | --- |

k)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktidele c, g ja h vastastikuse abi osutamisel ja koostöö tegemisel ELi liikmesriikide ametiasutustega, kas nende taotluse korral või omal algatusel;

| l) | vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile e, töödeldes isikuandmeid, mis on Euroopa Liidu Kohtu menetluste osapoolte või menetlusse astujate saadud dokumentides; |
| --- | --- |

l)

vastavalt määruse artikli 25 lõike 1 punktile e, töödeldes isikuandmeid, mis on Euroopa Liidu Kohtu menetluste osapoolte või menetlusse astujate saadud dokumentides;

Käesoleva otsuse kohaldamisel hõlmavad eespool loetletud tegevused sama tegevusega otseselt seonduvaid ettevalmistavaid ja järelmeetmeid.

3.   Samuti võib amet kohaldada käesolevas otsuses viidatud andmesubjektide õiguste suhtes juhtumipõhiseid piiranguid järgmistel asjaoludel:

| a) | kui mõnel komisjoni teenistusel või teisel liidu institutsioonil, organil, ametil või asutusel on õigus piirata loetletud õiguste kasutamist ning selle piirangu eesmärk vastava komisjoni teenistuse, liidu institutsiooni, organi või ameti poolt satuks ohtu, kui amet ei rakenda samade isikuandmete suhtes samaväärset piirangut; |
| --- | --- |

a)

kui mõnel komisjoni teenistusel või teisel liidu institutsioonil, organil, ametil või asutusel on õigus piirata loetletud õiguste kasutamist ning selle piirangu eesmärk vastava komisjoni teenistuse, liidu institutsiooni, organi või ameti poolt satuks ohtu, kui amet ei rakenda samade isikuandmete suhtes samaväärset piirangut;

| b) | kui mõnel liikmesriigi pädeval asutusel on õigus piirata loetletud õiguste kasutamist ning selle piirangu eesmärk vastava liikmesriigi asutuse poolt satuks ohtu, kui amet ei rakenda samade isikuandmete suhtes samaväärset piirangut; |
| --- | --- |

b)

kui mõnel liikmesriigi pädeval asutusel on õigus piirata loetletud õiguste kasutamist ning selle piirangu eesmärk vastava liikmesriigi asutuse poolt satuks ohtu, kui amet ei rakenda samade isikuandmete suhtes samaväärset piirangut;

| c) | kui kõnealuste õiguste ja kohustuste rakendamine seaks ohtu ameti koostöö kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega oma ülesannete täitmisel, välja arvatud juhul, kui andmesubjekti huvid või põhiõigused ja -vabadused on koostöövajadusest kaalukamad; |
| --- | --- |

c)

kui kõnealuste õiguste ja kohustuste rakendamine seaks ohtu ameti koostöö kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega oma ülesannete täitmisel, välja arvatud juhul, kui andmesubjekti huvid või põhiõigused ja -vabadused on koostöövajadusest kaalukamad;

enne käesoleva lõike kohaste piirangute rakendamist konsulteerib amet vajadusel asjakohaste komisjoni teenistustega, teiste liidu institutsioonide, organite, ametite, asutuste, rahvusvaheliste organisatsioonide või liikmesriikide pädevate asutustega, välja arvatud juhul, kui on selge, et piirang on ühe eespool viidatud õigusaktiga ette nähtud või see konsulteerimine ohustaks ameti tegevusi.

4.   Eespool loetletud tegevustega seotud töödeldavate isikuandmete kategooriad võivad sisaldada nn kindlaid faktilisi andmeid ja nn pehmeid hinnangulisi andmeid.

5.   Mis tahes piirangud peavad järgima põhiõiguste ja -vabaduste olemust ning peavad olema demokraatlikus ühiskonnas vajalikud ja proportsionaalsed.

Artikkel 3

Piirangute dokumenteerimine ja registreerimine

1.   Vastutav töötleja koostab piirangu kohta dokumendi, milles kirjeldatakse järgmist:

| a) | käesoleva otsuse kohaselt kohaldatud mis tahes piirangu põhjused; |
| --- | --- |

a)

käesoleva otsuse kohaselt kohaldatud mis tahes piirangu põhjused;

| b) | millised artiklis 2 loetletud alused kohalduvad; |
| --- | --- |

b)

millised artiklis 2 loetletud alused kohalduvad;

| c) | kuidas õiguse kasutamine kujutaks endast riski andmesubjektile või seaks ohtu ameti ülesannete eesmärgi või kahjustaks teiste andmesubjektide õigusi ja vabadusi; |
| --- | --- |

c)

kuidas õiguse kasutamine kujutaks endast riski andmesubjektile või seaks ohtu ameti ülesannete eesmärgi või kahjustaks teiste andmesubjektide õigusi ja vabadusi;

| d) | piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise tulemused, võttes arvesse määruse artikli 25 lõike 2 asjakohaseid elemente. |
| --- | --- |

d)

piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamise tulemused, võttes arvesse määruse artikli 25 lõike 2 asjakohaseid elemente.

2.   Enne piirangute kohaldamist tuleb iga juhtumi korral teha piirangu vajalikkuse ja proportsionaalsuse test. Vastutav töötleja kaalub võimalikke riske andmesubjekti õigustele ja vabadustele. Piirangud piirduvad sellega, mis on seatud eesmärkide saavutamiseks tingimata vajalik.

3.   Piirangu registreerimiskanne ning (kui asjakohane) ka faktilisi ja õiguslikke asjaolusid sisaldavad tõendavad dokumendid registreeritakse. Taotluse korral tehakse need kättesaadavaks Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 4

Riskid andmesubjektide õigustele ja vabadustele

1.   Piirangute kohaldamise tõttu andmesubjektide õigustele ja vabadustele avalduvate riskide hindamine ja kõnealuste piirangute kohaldamise periood dokumenteeritakse töötlemistoimingute registris, mida vastutav töötleja peab kooskõlas määruse artikliga 31. See teave lisatakse, kui see on asjakohane, ka määruse artikli 39 kohaselt tehtavatesse mis tahes andmekaitsealastesse mõjuhinnangutesse, mis käsitlevad neid piiranguid.

2.   Kui vastutav töötleja kaalub piirangu kohaldamist, arvestab ta riski andmesubjekti õigustele ja vabadustele, eelkõige võrreldes riskiga teiste andmesubjektide õigustele ja vabadustele ning riskiga mõjutada kahjulikult uurimiste või menetluste tõhusust, näiteks tõendite hävitamisega. Riskid andmesubjekti õigustele ja vabadustele on seotud peamiselt näiteks maine kahjustamise riskiga ning kaitse ja ärakuulamise õiguse kahjustamise riskiga.

Artikkel 5

Kaitsemeetmed ja andmete säilitamise tähtajad

1.   Amet võtab kasutusele konkreetsed kaitsemeetmed, et hoida ära ebaseaduslik juurdepääs sellistele isikuandmetele, mille suhtes kohaldatakse või võidakse kohaldada piiranguid, ja nende andmete kuritarvitamine. Kaitsemeetmed hõlmavad tehnilisi ja korralduslikke meetmeid ning neid kirjeldatakse vajaduse korral üksikasjalikult ameti siseotsustes, -menetlustes ja -rakenduseeskirjades. Kaitsemeetmed hõlmavad järgmist:

| a) | rollide, vastutusalade ja menetlusetappide selge määratlemine; |
| --- | --- |

a)

rollide, vastutusalade ja menetlusetappide selge määratlemine;

| b) | asjakohasel juhul turvaline elektrooniline keskkond, millega takistatakse ebaseaduslikku või juhuslikku juurdepääsu elektroonilistele andmetele või nende edastamist volitamata isikutele; |
| --- | --- |

b)

asjakohasel juhul turvaline elektrooniline keskkond, millega takistatakse ebaseaduslikku või juhuslikku juurdepääsu elektroonilistele andmetele või nende edastamist volitamata isikutele;

| c) | asjakohasel juhul paberdokumentide turvaline säilitamine ja töötlemine; |
| --- | --- |

c)

asjakohasel juhul paberdokumentide turvaline säilitamine ja töötlemine;

| d) | konfidentsiaalsuskohustuste järgimise tagamine kõigi isikute puhul, kellel on isikuandmetele juurdepääs. |
| --- | --- |

d)

konfidentsiaalsuskohustuste järgimise tagamine kõigi isikute puhul, kellel on isikuandmetele juurdepääs.

2.   Piirangu alla kuuluvate isikuandmete säilitamistähtaeg määratletakse määruse artikli 31 kohases seonduvas registreerimiskandes, võttes arvesse töötlemise eesmärki, ning see peab sisaldama kohtueelseks ja kohtulikuks kontrolliks vajalikku aega. Säilitamistähtaja lõppedes kõik isikuandmed kustutatakse, muudetakse anonüümseks või edastatakse arhiividesse kooskõlas määruse artikliga 13.

Artikkel 6

Piirangute kestus

1.   Artiklis 2 osutatud piiranguid kohaldatakse seni, kuni kehtivad nende kehtestamise põhjused.

2.   Kui piirangu põhjused enam ei kohaldu, tühistab vastutav töötleja piirangu, kui piiratud õiguse kasutamisel ei ole enam negatiivset mõju asjaomasele kohaldatavale menetlusele või see ei kahjustaks teiste andmesubjektide õigusi ja vabadusi.

3.   Kui andmesubjekt on taotlenud uuesti juurdepääsu asjaomastele isikuandmetele, esitab vastutav töötleja andmesubjektile peamised piirangu põhjused. Samal ajal teavitab amet andmesubjekti võimalusest esitada millal tahes kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse.

4.   Amet vaatab artiklis 2 osutatud piirangute kohaldamise läbi iga kuue kuu järel.

Artikkel 7

Andmekaitseametniku kaasamine

1.   Ameti vastutav töötleja teavitab ameti andmekaitseametnikku ilma põhjendamatu viivituseta ja enne käesoleva otsuse kohast andmesubjekti õiguste piiramise või piirangu kohaldamise pikendamise otsuse tegemist. Vastutav töötleja annab andmekaitseametnikule juurdepääsu asjakohastele registrikannetele ja mis tahes dokumentidele faktiliste ja õiguslike asjaolude kohta.

2.   Andmekaitseametnik võib vastutavalt töötlejalt taotleda piirangu kohaldamise läbivaatamist. Vastutav töötleja teavitab andmekaitseametnikku kirjalikult läbivaatamise tulemustest.

3.   Vastutav töötleja dokumenteerib andmekaitseametniku osalemise piirangu kohaldamises, sh temaga jagatava teabe. Käesoleva artikli kohased dokumendid on osa piiranguga seotud registreerimiskandest ja tehakse taotluse korral Euroopa Andmekaitseinspektorile kättesaadavaks.

Artikkel 8

Andmesubjektile antav teave tema õiguste piiramise kohta

1.   Vastutav töötleja lisab enda veebilehele ja intranetis avaldatavatele andmekaitseteadetele ja määruse artikli 31 kohastele registreerimiskannetele üldise teabe võimalike andmesubjektide õiguste piirangute kohta vastavalt käesoleva otsuse artikli 2 lõikele 2. Teave peab sisaldama seda, mis õigusi ja kohustusi võidakse piirata, põhjusi, miks piiranguid võidakse kohaldada, ja piirangute võimalikku kestust.

2.   Vastutav töötleja teavitab andmesubjekte ilma põhjendamatu viivituseta nende õiguste praegustest või tulevastest piirangutest, saates neile selle kohta individuaalse kirjaliku teate. Vastutav töötleja teavitab andmesubjekti piirangu kohaldamise peamistest põhjustest, tema õigusest pöörduda piirangu vaidlustamiseks andmekaitseametniku poole ja õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

3.   Vastutav töötleja võib piirangu põhjusi ja Euroopa Andmekaitseinspektorile kaebuse esitamise õigust käsitleva teabe andmist edasi lükata, selle esitamata jätta või selle esitamisest keelduda, kui piirang kaotaks seeläbi oma mõju. Kõnealuse põhjenduse hindamine toimub juhtumipõhiselt ning vastutav töötleja esitab teabe andmesubjektile niipea, kui piirang ei kaotaks seeläbi oma mõju.

Artikkel 9

Andmesubjekti õigus tutvuda andmetega

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses sätestatud tingimustel võib vastutav töötleja piirata määruse artikli 17 kohast õigust andmetega tutvuda, kui see on otsusest tulenevate tegevustega seoses vajalik ja proportsionaalne.

2.   Kui andmesubjekt taotleb juurdepääsu oma isikuandmetele, mida töödeldakse seoses käesoleva otsuse artikli 2 lõikes 2 osutatud konkreetse töötlemistoiminguga, on amet oma vastuses kõnealuse tegevuse jaoks töödeldud isikuandmetega piiratud.

3.   Andmesubjektide õigusi tutvuda vahetult psühholoogilist või psühhiaatrilist laadi dokumentidega võidakse piirata. Käesolevate sise-eeskirjadega ei piirata kaudset juurdepääsu ega õigust isikuandmete parandamisele või isikuandmetega seotud rikkumisest teavitamisele. Seetõttu tuleks anda vahendavale arstile asjaomase üksikisiku taotluse korral juurdepääs kogu seonduvale teabele ja kaalutlusõigus selle üle, kuidas ja millist juurdepääsu andmesubjektile anda.

4.   Kui vastutav töötleja piirab täielikult või osaliselt määruse artiklis 17 osutatud isikuandmetega tutvumise õigust, teatab ta asjaomasele andmesubjektile saadetavas vastuses juurdepääsutaotlusele kirjalikult kohaldatud piirangust ja selle peamistest põhjustest ning võimalusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile või pöörduda Euroopa Liidu Kohtusse.

5.   Vastavalt määruse artikli 25 lõikele 8 võib juurdepääsu piirangut puudutava teabe esitamist edasi lükata, ära jätta või sellest keelduda, kui piirang kaotaks sellega mõju.

6.   Käesoleva artikli kohast piirangut kohaldatakse vastavalt käesolevale otsusele.

Artikkel 10

Andmete parandamise, kustutamise ning töötlemise piiramise õigus

1.   Nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel ja käesolevas otsuses sätestatud tingimustel võib vastutav töötleja piirata määruse artikli 18, artikli 19 lõike 1 ja artikli 20 lõike 1 kohaseid õigusi andmeid parandada ja kustutada ning andmete töötlemist piirata, kui see on käesoleva otsuse artikli 2 lõike 2 kohaste tegevustega seoses vajalik ja asjakohane.

2.   Seoses meditsiiniliste andmetega võib andmesubjekt kasutada oma õigust komisjoni meditsiiniteenistuse hinnangu või arvamuse parandamisele, esitades oma märkused või tema enda valitud arsti aruande vahetult komisjoni meditsiiniteenistusele.

3.   Käesoleva artikli kohast piirangut kohaldatakse vastavalt käesolevale otsusele.

Artikkel 11

Andmesubjekti teavitamine isikuandmetega seotud rikkumisest

1.   Kui vastutav töötleja on määruse artikli 35 lõike 1 alusel kohustatud teavitama andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest, võib ta erandjuhtudel osaliselt või täielikult piirata sellise teabe andmist. Sel juhul dokumenteerib ta teatises piirangu põhjused, piirangu kohaldamise õigusliku aluse kooskõlas käesoleva otsuse artikliga 2 ning hinnangu selle vajalikkusele ja proportsionaalsusele. See teatis esitatakse Euroopa Andmekaitseinspektorile isikuandmetega seotud rikkumisest teatamisel.

2.   Kui piirangut õigustanud põhjused enam ei kehti, teavitab amet asjaomast andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumisest, piirangu peamistest põhjustest ja tema õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 12

Elektroonilise side konfidentsiaalsus

1.   Erandjuhtudel võib amet piirata määruse artiklis 36 sätestatud õigust elektroonilise side konfidentsiaalsusele. Sellised piirangud peavad olema kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2002/58/EÜ (7).

2.   Ilma et see piiraks artikli 8 lõike 3 kohaldamist, teavitab amet juhul, kui ta piirab õigust elektroonilise side konfidentsiaalsusele, asjaomast andmesubjekti oma vastuses andmesubjekti mis tahes taotlusele piirangu kohaldamise peamistest põhjustest ja tema õigusest esitada kaebus Euroopa Andmekaitseinspektorile.

Artikkel 13

Jõustumine

Käesolev otsus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 11. detsember 2020

Juhtkomitee nimel

eesistuja

Jean-Eric PAQUET

---

(1)  
  ELT L 295, 21.11.2018, lk 39.

1

(2)  
  ELT L 11, 16.1.2003, lk 1.

2

(3)  Komisjoni rakendusotsus C(2013)9048, millega asutatakse Euroopa Teadusnõukogu Rakendusamet ning tunnistatakse kehtetuks otsus 2008/37/EÜ.

3

(4)  Komisjoni otsus C(2013)9428, millega Euroopa Teadusnõukogu Rakendusametile delegeeritakse volitused täita liidu programmide rakendamisega seotud ülesandeid eesliiniuuringute valdkonnas, eelkõige volitus kasutada liidu üldeelarvesse kantud assigneeringuid.

4

(5)  Nõukogu 29. veebruari 1968. aasta määrus (EMÜ, Euratom, ESTÜ) nr 259/68, millega kehtestatakse Euroopa ühenduste ametnike personalieeskirjad ja muude teenistujate teenistustingimused ning komisjoni ametnike suhtes ajutiselt kohaldatavad erimeetmed (EÜT L 56, 4.3.1968, lk 1).

5

(6)  Komisjoni 10. jaanuari 2017. aasta otsus (EL, Euratom) 2017/46 Euroopa Komisjoni side- ja infosüsteemide turvalisuse kohta (ELT L 6, 11.1.2017, lk 40).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiiv 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (eraelu puutumatust ja elektroonilist sidet käsitlev direktiiv) (EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37).

7

---