# Az Európai Unió L 127/2021

| | ISSN 1977-0731 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 127 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 64. évfolyam2021. április 14. |

ISSN 1977-0731

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 127

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

64. évfolyam2021. április 14.

---

| Tartalom | | II   Nem jogalkotási aktusok | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/598 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. december 14.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kockázati súlyok speciális hitelezési kitettségekhez való hozzárendelésére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  ) | 1 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/599 végrehajtási rendelete (2021. április 7.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Rheinisches Zuckerrübenkraut/Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Rübenkraut (OFJ)] | 24 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/600 végrehajtási rendelete (2021. április 7.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról | 26 |
| | * | A Bizottság (EU) 2021/601 végrehajtási rendelete (2021. április 13.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, a 2022., a 2023. és a 2024. évre vonatkozó többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (
  1
  ) | 29 |
| | | HATÁROZATOK |
| | * | A Tanács (EU) 2021/602 határozata (2021. április 8.) az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezéséről | 42 |
| | * | A Tanács (EU) 2021/603 határozata (2021. április 9.) a Régiók Bizottságának a Belga Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről | 44 |

Tartalom

II   Nem jogalkotási aktusok

Oldal

RENDELETEK

*

A Bizottság (EU) 2021/598 felhatalmazáson alapuló rendelete (2020. december 14.) az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kockázati súlyok speciális hitelezési kitettségekhez való hozzárendelésére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről (
  1
  )

1

1

*

A Bizottság (EU) 2021/599 végrehajtási rendelete (2021. április 7.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [Rheinisches Zuckerrübenkraut/Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Rübenkraut (OFJ)]

24

*

A Bizottság (EU) 2021/600 végrehajtási rendelete (2021. április 7.) egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

26

*

A Bizottság (EU) 2021/601 végrehajtási rendelete (2021. április 13.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, a 2022., a 2023. és a 2024. évre vonatkozó többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (
  1
  )

1

29

HATÁROZATOK

*

A Tanács (EU) 2021/602 határozata (2021. április 8.) az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezéséről

42

*

A Tanács (EU) 2021/603 határozata (2021. április 9.) a Régiók Bizottságának a Belga Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

II Nem jogalkotási aktusok

RENDELETEK

| 2021.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/1

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/598 FELHATALMAZÁSON ALAPULÓ RENDELETE

(2020. december 14.)

az 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek a kockázati súlyok speciális hitelezési kitettségekhez való hozzárendelésére vonatkozó szabályozástechnikai standardok tekintetében történő kiegészítéséről

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a hitelintézetekre és befektetési vállalkozásokra vonatkozó prudenciális követelményekről és a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló, 2013. június 26-i 575/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 153. cikke (9) bekezdésének harmadik albekezdésére,

mivel:

| (1) | A belső minősítésen alapuló módszer (IRB-módszer) keretében az intézményeknek az 575/2013/EU rendelet 153. cikkének (5) bekezdése alapján kockázati súlyokat kell rendelniük az olyan speciális hitelezési kitettségekhez, amelyeknél nem tudnak PD-t becsülni, vagy PD-becsléseik nem felelnek meg bizonyos követelményeknek, mégpedig úgy, hogy e speciális hitelezési kitettségeket a 153. cikk (5) bekezdésének első albekezdése szerinti 1. táblázat kategóriáinak valamelyikébe sorolják, az említett bekezdés második albekezdésében említett összes tényezőre kiterjedő értékelésük alapján. A speciális hitelezési kitettségek kategóriákba sorolására vonatkozó harmonizált megközelítés biztosítása érdekében elő kell írni, hogy e tényezők figyelembevételéhez ki kell számítani azokat az értékeket, amelyek alapján a tényezők összekapcsolhatók az említett táblázat kockázati kategóriáival. Mivel a speciális hitelezési kitettségek az IRB-módszer keretében a vállalati kitettségek osztályába tartoznak, és mivel a kockázati súlyok ilyen kitettségekhez való hozzárendelésére az 575/2013/EU rendelet 153. cikkének (5) bekezdésében meghatározott módszer a minősítési rendszerek egy formája, a kockázati súlyoknak a speciális hitelezési kitettségekhez való hozzárendelésére vonatkozó, e rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardokat az IRB-módszer keretében a kockázati súlyok vállalati kitettségekhez való hozzárendelésére vonatkozó általános szabályok és a minősítési rendszerekkel kapcsolatos egyéb követelmények mellett kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(1)

A belső minősítésen alapuló módszer (IRB-módszer) keretében az intézményeknek az 575/2013/EU rendelet 153. cikkének (5) bekezdése alapján kockázati súlyokat kell rendelniük az olyan speciális hitelezési kitettségekhez, amelyeknél nem tudnak PD-t becsülni, vagy PD-becsléseik nem felelnek meg bizonyos követelményeknek, mégpedig úgy, hogy e speciális hitelezési kitettségeket a 153. cikk (5) bekezdésének első albekezdése szerinti 1. táblázat kategóriáinak valamelyikébe sorolják, az említett bekezdés második albekezdésében említett összes tényezőre kiterjedő értékelésük alapján. A speciális hitelezési kitettségek kategóriákba sorolására vonatkozó harmonizált megközelítés biztosítása érdekében elő kell írni, hogy e tényezők figyelembevételéhez ki kell számítani azokat az értékeket, amelyek alapján a tényezők összekapcsolhatók az említett táblázat kockázati kategóriáival. Mivel a speciális hitelezési kitettségek az IRB-módszer keretében a vállalati kitettségek osztályába tartoznak, és mivel a kockázati súlyok ilyen kitettségekhez való hozzárendelésére az 575/2013/EU rendelet 153. cikkének (5) bekezdésében meghatározott módszer a minősítési rendszerek egy formája, a kockázati súlyoknak a speciális hitelezési kitettségekhez való hozzárendelésére vonatkozó, e rendeletben meghatározott szabályozástechnikai standardokat az IRB-módszer keretében a kockázati súlyok vállalati kitettségekhez való hozzárendelésére vonatkozó általános szabályok és a minősítési rendszerekkel kapcsolatos egyéb követelmények mellett kell alkalmazni.

| (2) | Annak érdekében, hogy az intézmények az összes tényezőt megfelelően alkalmazzák, azokat résztényezőkre kell bontani, így pontosítva az egyes helyzetekre vonatkozó értékelési kritériumokat. A résztényezők megfelelő értékelése érdekében egyes résztényezőket résztényezőelemekre kell bontani. |
| --- | --- |

(2)

Annak érdekében, hogy az intézmények az összes tényezőt megfelelően alkalmazzák, azokat résztényezőkre kell bontani, így pontosítva az egyes helyzetekre vonatkozó értékelési kritériumokat. A résztényezők megfelelő értékelése érdekében egyes résztényezőket résztényezőelemekre kell bontani.

| (3) | Annak érdekében, hogy tükrözzék a speciális hitelezési kitettségekhez rendelt kockázati súlyokra vonatkozó nemzetközileg elfogadott standardokat – amelyeket a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság határozott meg a Bázel II. keretrendszerben (2) –, és figyelembe vegyék a speciális hitelezési kitettségek jelentős különbségeit, a tényezők alkalmazásakor különböző értékelési kritériumokat kell használni a speciális hitelezési kitettségek különböző osztályaira. Az intézményeknek a kockázati súly hozzárendelése előtt meg kell határozniuk, hogy az adott speciális hitelezési kitettség az említett osztályok közül melyiknek felel meg a leginkább. |
| --- | --- |

(3)

Annak érdekében, hogy tükrözzék a speciális hitelezési kitettségekhez rendelt kockázati súlyokra vonatkozó nemzetközileg elfogadott standardokat – amelyeket a Bázeli Bankfelügyeleti Bizottság határozott meg a Bázel II. keretrendszerben (2) –, és figyelembe vegyék a speciális hitelezési kitettségek jelentős különbségeit, a tényezők alkalmazásakor különböző értékelési kritériumokat kell használni a speciális hitelezési kitettségek különböző osztályaira. Az intézményeknek a kockázati súly hozzárendelése előtt meg kell határozniuk, hogy az adott speciális hitelezési kitettség az említett osztályok közül melyiknek felel meg a leginkább.

| (4) | Az ügyfél nemteljesítése esetén a Bázel II keretrendszerrel összhangban az intézményeknek a speciális hitelezési kitettséghez az 575/2013/EU rendelet 153. cikkének (5) bekezdése szerinti 1. táblázat 5. kockázatisúly-kategóriáját és a várható veszteség legmagasabb kategóriáját, vagyis az említett rendelet 158. cikkének (6) bekezdése szerinti 2. táblázat 5. kategóriáját kell hozzárendelniük. |
| --- | --- |

(4)

Az ügyfél nemteljesítése esetén a Bázel II keretrendszerrel összhangban az intézményeknek a speciális hitelezési kitettséghez az 575/2013/EU rendelet 153. cikkének (5) bekezdése szerinti 1. táblázat 5. kockázatisúly-kategóriáját és a várható veszteség legmagasabb kategóriáját, vagyis az említett rendelet 158. cikkének (6) bekezdése szerinti 2. táblázat 5. kategóriáját kell hozzárendelniük.

| (5) | Az intézményeknek a tényezőket egy átfogó értékelés alapján kell hozzárendelniük a kategóriákhoz, figyelembe véve a résztényezőkhöz rendelt kategóriákat, valamint a résztényezőknek a speciális hitelezési kitettség típusa szempontjából vett relatív jelentőségét. Ugyanezt az eljárást kell követni a résztényezők kategóriákhoz való hozzárendelésekor is, ha a résztényező további résztényezőelemekre van bontva. |
| --- | --- |

(5)

Az intézményeknek a tényezőket egy átfogó értékelés alapján kell hozzárendelniük a kategóriákhoz, figyelembe véve a résztényezőkhöz rendelt kategóriákat, valamint a résztényezőknek a speciális hitelezési kitettség típusa szempontjából vett relatív jelentőségét. Ugyanezt az eljárást kell követni a résztényezők kategóriákhoz való hozzárendelésekor is, ha a résztényező további résztényezőelemekre van bontva.

| (6) | A speciális hitelezési kitettségek kategóriákba sorolásának lehető legnagyobb pontossága és következetessége érdekében az intézményeknek az egyes tényezők súlyainak hozzárendelésekor figyelembe kell venniük azok relatív jelentőségét a speciális hitelezési kitettségek adott típusa szempontjából, és meg kell határozniuk a tényezőkhöz rendelt kategóriák értékeinek súlyozott átlagát. Annak érdekében, hogy az intézmények a súlyok hozzárendelésekor a kellő körültekintéssel járjanak el, meg kell állapítani az egyes tényezőkhöz rendelhető súlyok alsó és felső határát. |
| --- | --- |

(6)

A speciális hitelezési kitettségek kategóriákba sorolásának lehető legnagyobb pontossága és következetessége érdekében az intézményeknek az egyes tényezők súlyainak hozzárendelésekor figyelembe kell venniük azok relatív jelentőségét a speciális hitelezési kitettségek adott típusa szempontjából, és meg kell határozniuk a tényezőkhöz rendelt kategóriák értékeinek súlyozott átlagát. Annak érdekében, hogy az intézmények a súlyok hozzárendelésekor a kellő körültekintéssel járjanak el, meg kell állapítani az egyes tényezőkhöz rendelhető súlyok alsó és felső határát.

| (7) | Az 575/2013/EU rendelet alapján az intézményeknek az IRB-módszer keretében általánosan dokumentálniuk kell a kockázati súlyok hozzárendelését. Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok könnyebben ellenőrizhessék a kockázati súlyoknak a speciális hitelezési kitettségekhez való hozzárendelése tekintetében az 575/2013/EU rendelet 153. cikke (5) bekezdésének második albekezdésében előírt szabályok helyes alkalmazását, meg kell határozni bizonyos konkrét dokumentációs követelményeket a kockázati súlyoknak az említett kitettségekhez való hozzárendelésére vonatkozóan. |
| --- | --- |

(7)

Az 575/2013/EU rendelet alapján az intézményeknek az IRB-módszer keretében általánosan dokumentálniuk kell a kockázati súlyok hozzárendelését. Annak érdekében, hogy az illetékes hatóságok könnyebben ellenőrizhessék a kockázati súlyoknak a speciális hitelezési kitettségekhez való hozzárendelése tekintetében az 575/2013/EU rendelet 153. cikke (5) bekezdésének második albekezdésében előírt szabályok helyes alkalmazását, meg kell határozni bizonyos konkrét dokumentációs követelményeket a kockázati súlyoknak az említett kitettségekhez való hozzárendelésére vonatkozóan.

| (8) | Ez a rendelet jelentős mértékben a kockázati súlyoknak a speciális hitelezési kitettségekhez való hozzárendelésére vonatkozó nemzetközileg elfogadott standardokon alapul. A speciális hitelezési kitettségek sokfélesége, illetve sajátosságai miatt előfordulhat, hogy nem veszi figyelembe az intézmények által napi tevékenységük során azonosított összes kockázati tényezőt, akár az 575/2013/EU rendelet 142. cikke (1) bekezdésének 2. pontja szerinti egyes kitettségtípusok, akár adott speciális hitelezési kitettségek tekintetében. Mivel az intézményeknek az 575/2013/EU rendelet 171. cikkének (2) bekezdése értelmében minden releváns információt figyelembe kell venniük ügyfelek és az ügyletek kategóriákba vagy halmazokba sorolásához, elő kell írni az intézmények számára, hogy vegyenek figyelembe minden további kockázati tényezőt, és azt a speciális hitelezési kitettségi keret azon résztényezőjével együtt mérlegeljék, amely a leginkább megfelel az adott kockázati tényezőnek. Egy adott speciális hitelezési kitettség esetében ezt az 575/2013/EU rendelet 172. cikke (3) bekezdése szerinti felülbírálatnak kell tekinteni. Az intézménynek dokumentálnia kell és meg is kell indokolnia a további kockázati tényezők figyelembevételét. |
| --- | --- |

(8)

Ez a rendelet jelentős mértékben a kockázati súlyoknak a speciális hitelezési kitettségekhez való hozzárendelésére vonatkozó nemzetközileg elfogadott standardokon alapul. A speciális hitelezési kitettségek sokfélesége, illetve sajátosságai miatt előfordulhat, hogy nem veszi figyelembe az intézmények által napi tevékenységük során azonosított összes kockázati tényezőt, akár az 575/2013/EU rendelet 142. cikke (1) bekezdésének 2. pontja szerinti egyes kitettségtípusok, akár adott speciális hitelezési kitettségek tekintetében. Mivel az intézményeknek az 575/2013/EU rendelet 171. cikkének (2) bekezdése értelmében minden releváns információt figyelembe kell venniük ügyfelek és az ügyletek kategóriákba vagy halmazokba sorolásához, elő kell írni az intézmények számára, hogy vegyenek figyelembe minden további kockázati tényezőt, és azt a speciális hitelezési kitettségi keret azon résztényezőjével együtt mérlegeljék, amely a leginkább megfelel az adott kockázati tényezőnek. Egy adott speciális hitelezési kitettség esetében ezt az 575/2013/EU rendelet 172. cikke (3) bekezdése szerinti felülbírálatnak kell tekinteni. Az intézménynek dokumentálnia kell és meg is kell indokolnia a további kockázati tényezők figyelembevételét.

| (9) | Az IRB-módszerrel kapcsolatos, felülbírálatra vonatkozó rendelkezések a speciális hitelezési kitettségek esetében is alkalmazandók. Ezért célszerű kivételesen lehetővé tenni az intézmények számára, hogy egy adott speciális hitelezési kitettség esetében mellőzhessék valamely irrelevánsnak tartott résztényező vagy résztényezőelem alkalmazását. Kivételesen lehetővé kell tenni számukra továbbá, hogy az 575/2013/EU rendelet 142. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában meghatározott valamely kitettségtípushoz tartozó összes speciális hitelezési kitettség tekintetében mellőzhessék valamely résztényező vagy résztényezőelem alkalmazását, ha a szóban forgó résztényező vagy résztényezőelem az adott típusú speciális hitelezési kitettség szempontjából nem releváns kockázati tényező. Az intézmények számára elő kell írni, hogy dokumentálják és indokolják a résztényező vagy résztényezőelem alkalmazásának mellőzésére vonatkozó döntést. |
| --- | --- |

(9)

Az IRB-módszerrel kapcsolatos, felülbírálatra vonatkozó rendelkezések a speciális hitelezési kitettségek esetében is alkalmazandók. Ezért célszerű kivételesen lehetővé tenni az intézmények számára, hogy egy adott speciális hitelezési kitettség esetében mellőzhessék valamely irrelevánsnak tartott résztényező vagy résztényezőelem alkalmazását. Kivételesen lehetővé kell tenni számukra továbbá, hogy az 575/2013/EU rendelet 142. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában meghatározott valamely kitettségtípushoz tartozó összes speciális hitelezési kitettség tekintetében mellőzhessék valamely résztényező vagy résztényezőelem alkalmazását, ha a szóban forgó résztényező vagy résztényezőelem az adott típusú speciális hitelezési kitettség szempontjából nem releváns kockázati tényező. Az intézmények számára elő kell írni, hogy dokumentálják és indokolják a résztényező vagy résztényezőelem alkalmazásának mellőzésére vonatkozó döntést.

| (10) | Az intézmények számára elegendő időt kell biztosítani arra, hogy az e rendeletben meghatározott szabályoknak való megfelelés érdekében kiigazítsák a speciális hitelezési kitettségekhez kockázati súlyokat rendelő minősítési rendszerüket. |
| --- | --- |

(10)

Az intézmények számára elegendő időt kell biztosítani arra, hogy az e rendeletben meghatározott szabályoknak való megfelelés érdekében kiigazítsák a speciális hitelezési kitettségekhez kockázati súlyokat rendelő minősítési rendszerüket.

| (11) | Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul. |
| --- | --- |

(11)

Ez a rendelet az Európai Bankhatóság által a Bizottsághoz benyújtott szabályozástechnikai standardtervezeteken alapul.

| (12) | Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikke alapján létrehozott banki érdekképviseleti csoport szakvéleményét, |
| --- | --- |

(12)

Az Európai Bankhatóság nyilvános konzultációt folytatott az e rendelet alapját képező szabályozástechnikai standardtervezetekről, elemezte az ezzel összefüggésben felmerülő lehetséges költségeket és hasznot, és kikérte az 1093/2010/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (3) 37. cikke alapján létrehozott banki érdekképviseleti csoport szakvéleményét,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A speciális hitelezési kitettségek különböző osztályaira vonatkozó értékelési kritériumok

(1)   Ha a speciális hitelezési kitettség célja nagy, összetett és költséges létesítmények – különösen erőművek, vegyi feldolgozó üzemek, bányák, közlekedési infrastruktúrák, környezeti és távközlési infrastruktúrák – fejlesztésének vagy megvásárlásának finanszírozása, és az ezen eszközöktől várt bevétel a létesítmények kibocsátására vonatkozóan kötött szerződések keretében a szponzor irányítása alá nem tartozó féltől vagy felektől várt bevétel (projektfinanszírozási kitettség), akkor az intézmények a kitettségek ezen osztályára az I. mellékletben meghatározott értékelési kritériumokat alkalmazzák az 575/2013/EU rendelet 153. cikke (5) bekezdésének második albekezdése szerinti kockázati súlyok hozzárendelésekor.

(2)   Ha a speciális hitelezési kitettség célja ingatlanok – különösen bérbe adandó irodaépületek, kiskereskedelmi üzletkomplexumok, többlakásos lakóépületek, ipari vagy raktárépületek, hotelek vagy földterületek – fejlesztésének vagy megvásárlásának finanszírozása, és az ezen ingatlanoktól várt bevétel a harmadik féltől vagy felektől az ingatlanokért várt lízingdíj, bérleti díj vagy vételár (a továbbiakban: ingatlanfinanszírozási kitettségek), akkor az intézmények a kitettségek ezen osztályára a II. mellékletben meghatározott értékelési kritériumokat alkalmazzák az 575/2013/EU rendelet 153. cikke (5) bekezdésének második albekezdése szerinti kockázati súlyok hozzárendelésekor.

(3)   Ha a speciális hitelezési kitettség célja tárgyi eszközök – különösen hajók, repülőgépek, műholdak, vasúti kocsik és flották – fejlesztésének vagy megvásárlásának finanszírozása, és az ezen eszközöktől várt bevétel a harmadik féltől vagy felektől várt lízingdíj vagy bérleti díj (a továbbiakban: tárgyieszköz-finanszírozási kitettségek), akkor az intézmények a kitettségek ezen osztályára a III. mellékletben meghatározott értékelési kritériumokat alkalmazzák az 575/2013/EU rendelet 153. cikke (5) bekezdésének második albekezdése szerinti kockázati súlyok hozzárendelésekor.

(4)   Ha a speciális hitelezési kitettség célja tőzsdei áruk – különösen kőolaj, fémek vagy gabona – tartalékainak, készleteinek vagy követeléseinek finanszírozása, és az ezen tartalékoktól, készletektől vagy követelésektől várt bevétel az áruért várt vételár (a továbbiakban: árufinanszírozási kitettségek), akkor az intézmények a kitettségek ezen osztályára a IV. mellékletben meghatározott értékelési kritériumokat alkalmazzák az 575/2013/EU rendelet 153. cikke (5) bekezdésének második albekezdése szerinti kockázati súlyok hozzárendelésekor.

2. cikk

Tényezőszintű értékelés és a kockázati súlyok hozzárendelése

(1)   Az intézmények egy átfogó értékelés alapján a mellékletben szereplő minden olyan tényezőhöz hozzárendelnek egy kategóriát, amely a speciális hitelezési kitettségek 1. cikk szerinti adott osztályára alkalmazandó. Az intézmény e hozzárendelés elvégzésekor minden egyes speciális hitelezési kitettség esetében figyelembe veszi az egyes alkalmazandó résztényezőkhöz a 3. és 4. cikk szerint hozzárendelt kategóriákat, valamint az egyes résztényezőknek az 575/2013/EU rendelet 142. cikke (1) bekezdésének 2. pontjában meghatározott kitettségtípusok szempontjából vett relatív jelentőségét.

(2)   Az intézmény a speciális hitelezési kitettségek típusa szempontjából vett relatív jelentőség figyelembevételével minden tényezőhöz hozzárendel egy százalékos súlyt, amely nem lehet alacsonyabb 5 %-nál, és nem lehet magasabb 60 %-nál.

(3)   Az intézmény a (2) bekezdés szerint hozzárendelt súlyok alkalmazásával meghatározza a tényezőkhöz az (1) bekezdésnek megfelelően hozzárendelt kategóriák súlyozott átlagát. Ha a súlyozott átlag tizedes tört, az intézmények azt a legközelebbi egész számra kerekítik.

(4)   Az intézmény a speciális hitelezési kitettséget az 575/2013/EU rendelet 153. cikkének (5) bekezdése szerinti 1. táblázat azon kategóriájába sorolja, amelynek a száma megfelel a (3) bekezdésnek megfelelően kiszámított súlyozott átlagnak.

3. cikk

Résztényezőszintű értékelés

(1)   Ha az I., II., III. vagy IV. mellékletben szereplő tényezők résztényezője nincs további résztényezőelemekre bontva, az intézmény az adott résztényezőhöz a vonatkozó értékelési kritériumok alapján rendel hozzá egy kategóriát.

(2)   Ha az I., II., III. vagy IV. mellékletben szereplő tényezők résztényezője további résztényezőelemekre van bontva, az intézmény:

| a) | az adott résztényezőelemre vonatkozó értékelési kritériumok alapján minden egyes résztényezőelemhez hozzárendel egy kategóriát; |
| --- | --- |

a)

az adott résztényezőelemre vonatkozó értékelési kritériumok alapján minden egyes résztényezőelemhez hozzárendel egy kategóriát;

| b) | egy átfogó értékelés alapján, az a) pont szerint hozzárendelt kategóriákat, valamint az egyes résztényezőelemeknek a speciális hitelezési kitettség típusa szempontjából vett relatív jelentőségét figyelembe véve a résztényezőhöz is hozzárendel egy kategóriát. |
| --- | --- |

b)

egy átfogó értékelés alapján, az a) pont szerint hozzárendelt kategóriákat, valamint az egyes résztényezőelemeknek a speciális hitelezési kitettség típusa szempontjából vett relatív jelentőségét figyelembe véve a résztényezőhöz is hozzárendel egy kategóriát.

(3)   Ha az intézmény a speciális hitelezési kitettségek egy típusa tekintetében az 575/2013/EU rendelet 171. cikkének (2) bekezdésével összhangban további releváns információkat („további kockázati tényezőt”) vesz figyelembe, azt azzal a résztényezővel együtt kell figyelembe vennie, amely a leginkább megfelel az adott további kockázati tényezőnek.

(4)   Kivételesen, ha valamely résztényező vagy résztényezőelem a speciális hitelezési kitettségek egy adott típusához tartozó összes speciális hitelezési kitettség tekintetében nem releváns, az intézmény dönthet úgy, hogy az adott típushoz tartozó bármely speciális hitelezési kitettség tekintetében mellőzi az adott résztényező vagy résztényezőelem alkalmazását.

4. cikk

Egymást átfedő kritériumok a résztényezők és a résztényezőelemek szintjén

Ha egy résztényező vagy résztényezőelem két vagy több kategóriában azonos értékelési kritériumokkal rendelkezik („egymást átfedő kritériumok”), és a speciális hitelezési kitettség megfelel ezeknek az egymást átfedő kritériumoknak, az intézmények az alábbiak szerint rendelnek hozzá egy kategóriát a résztényezőhöz vagy résztényezőelemhez:

| a) | amennyiben két kategóriában vannak egymást átfedő kritériumok, úgy az intézmények a két kategória közül a magasabbat rendelik hozzá; |
| --- | --- |

a)

amennyiben két kategóriában vannak egymást átfedő kritériumok, úgy az intézmények a két kategória közül a magasabbat rendelik hozzá;

| b) | amennyiben három kategóriában vannak egymást átfedő kritériumok, úgy az intézmények a három kategória legmagasabbja és legalacsonyabbja közötti kategóriát rendelik hozzá. |
| --- | --- |

b)

amennyiben három kategóriában vannak egymást átfedő kritériumok, úgy az intézmények a három kategória legmagasabbja és legalacsonyabbja közötti kategóriát rendelik hozzá.

5. cikk

Az ügyfél nemteljesítése

Az 1–4. cikktől eltérve, ha az ügyfél az 575/2013/EU rendelet 178. cikke értelmében nemteljesítőnek minősül, az intézmény az említett rendelet 153. cikkének (5) bekezdése szerinti 1. táblázatban meghatározott 5. kategóriájú kockázati súlyt rendeli a speciális hitelezési kitettséghez.

6. cikk

Dokumentáció

(1)   Az intézmények a következő információkat a speciális hitelezési kitettségek minden olyan típusa tekintetében dokumentálják, amelyhez e rendelettel összhangban kockázati súlyokat rendelnek:

| a) | a súlyoknak az egyes tényezőkhöz való hozzárendelése a 2. cikk (2) bekezdésének megfelelően, és a hozzárendelés indokolása; |
| --- | --- |

a)

a súlyoknak az egyes tényezőkhöz való hozzárendelése a 2. cikk (2) bekezdésének megfelelően, és a hozzárendelés indokolása;

| b) | adott esetben a további kockázati tényezők leírása és a 3. cikk (3) bekezdése szerinti figyelembevételük indoklása; |
| --- | --- |

b)

adott esetben a további kockázati tényezők leírása és a 3. cikk (3) bekezdése szerinti figyelembevételük indoklása;

| c) | adott esetben annak a döntésnek az indokolása, hogy a 3. cikk (4) bekezdését alkalmazva miért mellőznek bizonyos résztényezőt vagy résztényezőelemet. |
| --- | --- |

c)

adott esetben annak a döntésnek az indokolása, hogy a 3. cikk (4) bekezdését alkalmazva miért mellőznek bizonyos résztényezőt vagy résztényezőelemet.

(2)   Az intézmények a következő információkat minden olyan speciális hitelezési kitettség tekintetében dokumentálják, amelyhez e rendelettel összhangban kockázati súlyokat rendelnek:

| a) | a speciális hitelezési kitettségek 1. cikk szerinti adott osztálya; |
| --- | --- |

a)

a speciális hitelezési kitettségek 1. cikk szerinti adott osztálya;

| b) | az 575/2013/EU rendelet 153. cikke (5) bekezdése első albekezdésének 1. táblázatában szereplő azon kategória, amelyhez a speciális hitelezési kitettséget rendelték; |
| --- | --- |

b)

az 575/2013/EU rendelet 153. cikke (5) bekezdése első albekezdésének 1. táblázatában szereplő azon kategória, amelyhez a speciális hitelezési kitettséget rendelték;

| c) | az 575/2013/EU rendelet 153. cikke (5) bekezdése első albekezdésének 1. táblázatában említett hátralévő lejárat; |
| --- | --- |

c)

az 575/2013/EU rendelet 153. cikke (5) bekezdése első albekezdésének 1. táblázatában említett hátralévő lejárat;

| d) | a speciális hitelezési kitettség értékelése a 2–5. cikkben meghatározott folyamat minden egyes olyan szakaszában, amely a kockázati súly kitettséghez való hozzárendeléséhez vezetett. |
| --- | --- |

d)

a speciális hitelezési kitettség értékelése a 2–5. cikkben meghatározott folyamat minden egyes olyan szakaszában, amely a kockázati súly kitettséghez való hozzárendeléséhez vezetett.

7. cikk

Hatálybalépés és alkalmazás

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Európai Unió Hivatalos Lapjában

Ezt a rendeletet 2022. április 14-től kell alkalmazni.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2020. december 14-én.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 176., 2013.6.27., 1. o.

1

(2)  International Convergence of Capital Measurement and Capital Standards, A Revised Framework, Comprehensive Version (A saját tőke mérésének és előírásainak nemzetközi konvergenciája: felülvizsgált keret – teljes kiadás), 2006. június.

2

(3)  Az Európai Parlament és a Tanács 1093/2010/EU rendelete (2010. november 24.) az európai felügyeleti hatóság (Európai Bankhatóság) létrehozásáról, a 716/2009/EK határozat módosításáról és a 2009/78/EK bizottsági határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 331., 2010.12.15., 12. o.).

3

---

I. MELLÉKLET

A projektfinanszírozási kitettségekre vonatkozó értékelési kritériumok

| | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tényező: pénzügyi erő | | | | |
| a) | Résztényező: piaci feltételek |

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

Tényező: pénzügyi erő

a)

Résztényező: piaci feltételek

Kevés versenytárs vagy jelentős és tartós előny a helyszín, a költségek vagy a technológia terén. Erős és növekvő kereslet.

Kevés versenytárs vagy az átlagosnál jobb helyzet a helyszín, a költségek vagy a technológia terén, ami azonban nem feltétlenül tartós. Erős és stabil kereslet.

A projektnek nincs előnye a helyszín, a költségek vagy a technológia terén. Megfelelő és stabil kereslet.

A projektnek az átlagosnál rosszabb a helyzete a helyszín, a költségek vagy a technológia terén. Gyenge és csökkenő kereslet.

| b) | Résztényező: pénzügyi mutatók (például adósságszolgálati fedezeti mutató (DSCR  (1)), kamatfedezeti mutató (ICR  (2)), futamidőarányos hitelfedezeti mutató (LLCR  (3)) és a hitel/tőke arány) |
| --- | --- |

b)

Résztényező: pénzügyi mutatók (például adósságszolgálati fedezeti mutató (DSCR  (1)), kamatfedezeti mutató (ICR  (2)), futamidőarányos hitelfedezeti mutató (LLCR  (3)) és a hitel/tőke arány)

A projektkockázat szintjét figyelembe véve erős pénzügyi mutatók; igen szilárd gazdasági feltevések.

A projektkockázat szintjét figyelembe véve erős–elfogadható pénzügyi mutatók; a projektre vonatkozó szilárd gazdasági feltevések.

A projektkockázat szintjét figyelembe véve átlagos pénzügyi mutatók.

A projektkockázat szintjét figyelembe véve agresszív pénzügyi mutatók.

| c) | Résztényező: stresszelemzés a hitel hátralévő futamideje alatt keletkező bevétel alapján  (4) |
| --- | --- |

c)

Résztényező: stresszelemzés a hitel hátralévő futamideje alatt keletkező bevétel alapján  (4)

A projekt tartós és súlyos gazdasági vagy ágazati stresszhelyzetben is képes teljesíteni pénzügyi kötelezettségeit.

A projekt átlagosan stresszes gazdasági vagy ágazati helyzetben is képes teljesíteni pénzügyi kötelezettségeit. A projekt nemteljesítése csak súlyos gazdasági helyzetben valószínű.

A projekt sebezhető a gazdasági ciklus szokásos stresszhelyzeteivel szemben, gazdasági visszaesés esetén nemteljesítővé válhat.

A projekt nemteljesítése valószínű, ha a gazdasági helyzet nem javul gyorsan.

| d) | Résztényező: finanszírozási struktúra |
| --- | --- |

d)

Résztényező: finanszírozási struktúra

| • | Törlesztésütemezés (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Törlesztésütemezés (résztényezőelem)

Részletfizetés lejáratkori végtörlesztés nélkül.

Részletfizetés lejáratkori végtörlesztés nélkül vagy jelentéktelen összegű lejáratkori végtörlesztéssel.

Részletfizetés korlátozott összegű lejáratkori végtörlesztéssel.

Lejáratkori végtörlesztés vagy részletfizetés nagy összegű lejáratkori végtörlesztéssel.

| • | Piaci, ciklus- és refinanszírozási kockázat (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Piaci, ciklus- és refinanszírozási kockázat (résztényezőelem)

Piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség nincs vagy csak nagyon korlátozott, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt az összes jövőbeli hiteltörlesztést fedezik, és nincsenek jelentős időbeli eltérések a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

Refinanszírozási kockázat nincs, vagy alacsony.

A piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség korlátozott, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt a jövőbeli hiteltörlesztések többségét fedezik, és nincsenek jelentős időbeli eltérések a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

A refinanszírozási kockázat alacsony.

A piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség mérsékelt, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt az összes jövőbeli hiteltörlesztésnek csak egy részét fedezik, vagy van néhány jelentős időbeli eltérés a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

A refinanszírozási kockázat átlagos.

A piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség jelentős, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt az összes jövőbeli hiteltörlesztésnek csak egy kis részét fedezik, vagy van néhány jelentős időbeli eltérés a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

A refinanszírozási kockázat magas.

| e) | Résztényező: devizaárfolyam-kockázat |
| --- | --- |

e)

Résztényező: devizaárfolyam-kockázat

Devizaárfolyam-kockázat nincs, mivel a hitel pénzneme és a projektbevétel pénzneme azonos, vagy a devizaárfolyam-kockázatot teljes mértékben fedezik.

Devizaárfolyam-kockázat nincs, mivel a hitel pénzneme és a projektbevétel pénzneme azonos, vagy a devizaárfolyam-kockázatot teljes mértékben fedezik.

A hitel pénzneme és a projektbevétel pénzneme eltér, de a devizaárfolyam-kockázat alacsonynak tekinthető, mivel az árfolyam stabil, vagy a devizaárfolyam-kockázatot jelentős mértékben fedezik.

A hitel pénzneme és a projektbevétel pénzneme eltér, és a devizaárfolyam-kockázat magasnak tekinthető, mivel az árfolyam volatilis, és a devizaárfolyam-kockázatot nem fedezik jelentős mértékben.

Tényező: politikai és jogi környezet

| a) | Résztényező: politikai kockázat, beleértve a transzferkockázatot, a projekt típusának és a mérséklő tényezőknek a figyelembevételével |
| --- | --- |

a)

Résztényező: politikai kockázat, beleértve a transzferkockázatot, a projekt típusának és a mérséklő tényezőknek a figyelembevételével

Nagyon alacsony kitettség; szükség esetén erős mérséklő eszközök.

Alacsony kitettség; szükség esetén kielégítő mérséklő eszközök.

Mérsékelt kitettség; elégséges mérséklő eszközök.

Nagy kitettség; gyenge mérséklő eszközök vagy azok hiánya.

| b) | Résztényező: vis maior kockázat (háború, polgári zavargások stb.) |
| --- | --- |

b)

Résztényező: vis maior kockázat (háború, polgári zavargások stb.)

Vis maior kockázatnak való kitettség nincs vagy nagyon alacsony

A vis maior kockázatnak való kitettség korlátozott

A vis maior kockázatnak való kitettség jelentős, a mérséklés nem elegendő

A vis maior kockázatnak való kitettség jelentős, mérséklés nincs

| c) | Résztényező: kormányzati támogatás; a projekt hosszú távú jelentősége az ország számára |
| --- | --- |

c)

Résztényező: kormányzati támogatás; a projekt hosszú távú jelentősége az ország számára

A projekt stratégiai jelentőségű a (lehetőleg exportorientált) ország számára. A kormány kiemelten támogatja.

Az ország számára fontosnak tartott projekt. A kormány jelentős támogatást nyújt.

A projekt nem feltétlenül stratégiai jellegű, de vitathatatlan előnyökkel jár az ország számára. A kormány nem feltétlenül nyújt közvetlen támogatást.

A projekt nem fontos az ország számára. A kormány nem vagy csak gyengén támogatja.

| d) | Résztényező: a jogi és szabályozási környezet stabilitása (jogszabályváltozási kockázat) |
| --- | --- |

d)

Résztényező: a jogi és szabályozási környezet stabilitása (jogszabályváltozási kockázat)

Hosszú távon kedvező és stabil szabályozási környezet

Középtávon kedvező és stabil szabályozási környezet

A jogszabályváltozások meglehetős biztonsággal előre jelezhetők

Aktuális vagy jövőbeli szabályozási kérdések hatással lehetnek a projektre

| e) | Résztényező: a helyi tartalomra vonatkozó követelmények alóli mentességhez szükséges összes támogatás és jóváhagyás megszerzése |
| --- | --- |

e)

Résztényező: a helyi tartalomra vonatkozó követelmények alóli mentességhez szükséges összes támogatás és jóváhagyás megszerzése

Erős

Kielégítő

Elfogadható

Gyenge

| f) | Résztényező: a szerződések, biztosítékok és fedezetek érvényesítése |
| --- | --- |

f)

Résztényező: a szerződések, biztosítékok és fedezetek érvényesítése

A szerződések, biztosítékok és fedezetek érvényesíthetők.

A szerződések, biztosítékok és fedezetek érvényesíthetők.

A szerződések, biztosítékok és fedezetek érvényesíthetőnek minősülnek, noha kisebb jelentőségű problémák felmerülhetnek.

A szerződések, biztosítékok és fedezetek tényleges érvényesítése komoly problémákba ütközik.

Tényező: ügyletjellemzők

| a) | Résztényező: tervezési és technológiai kockázat |
| --- | --- |

a)

Résztényező: tervezési és technológiai kockázat

Teljes mértékben bevált technológia és tervezés

Teljes mértékben bevált technológia és tervezés

Bevált technológia és tervezés – a kezdeti problémákat enyhíti a megfelelő megvalósítás

Nem bevált technológia és tervezés; technológiai problémák és/vagy a tervezés bonyolultsága.

| b) | Résztényező: kivitelezési kockázatok |
| --- | --- |

b)

Résztényező: kivitelezési kockázatok

| • | Engedélyezés és helyszínválasztás (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Engedélyezés és helyszínválasztás (résztényezőelem)

Minden engedélyt beszereztek.

Néhány engedély még hiányzik, de beszerzésük nagyon valószínűnek tekinthető.

Néhány engedély még hiányzik, de az engedélyezési eljárás jól meghatározott, az engedély beszerzése rutinszerűnek tekinthető.

Kulcsfontosságú engedélyek még hiányoznak, beszerzésük nem tekinthető rutinszerűnek. Az engedélyekhez komoly feltételek kapcsolódhatnak.

| • | Az építési szerződés típusa (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Az építési szerződés típusa (résztényezőelem)

Fix árú és határidejű kulcsrakész építési szerződés (kivitelezési szerződés  (5))

Fix árú és határidejű kulcsrakész építési szerződés

Fix árú és határidejű kulcsrakész építési szerződés egy vagy több alvállalkozóval

Nem vagy csak részben fix árú kulcsrakész szerződés és/vagy alvállalkozók közötti koordinációs problémák

| • | A projekt szerződéses határidő és költségvetés szerinti befejezésének valószínűsége (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

A projekt szerződéses határidő és költségvetés szerinti befejezésének valószínűsége (résztényezőelem)

Szinte biztos, hogy a projekt a szerződéses határidőn belül és az elfogadott költségvetéssel elkészül.

Nagyon valószínű, hogy a projekt a szerződéses határidőn belül és az elfogadott költségvetéssel elkészül.

Nem biztos, hogy a projekt a szerződéses határidőn belül és az elfogadott költségvetéssel elkészül.

Bizonyos jelek alapján a projekt a szerződéses határidőn belül és az elfogadott költségvetéssel nem fog elkészülni.

| • | Teljesítési garancia  (6) vagy kötbér  (7) (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Teljesítési garancia  (6) vagy kötbér  (7) (résztényezőelem)

Pénzügyileg alátámasztott igen nagy összegű kötbér és/vagy kiváló pénzügyi helyzetben lévő szponzortól kapott erős teljesítési garancia

Pénzügyileg alátámasztott jelentős összegű kötbér és/vagy jó pénzügyi helyzetben lévő szponzortól kapott teljesítési garancia

Pénzügyileg alátámasztott megfelelő összegű kötbér és/vagy jó pénzügyi helyzetben lévő szponzortól kapott teljesítési garancia

Nem megfelelő összegű vagy pénzügyileg nem alátámasztott kötbér vagy gyenge teljesítési garanciák

| • | A vállalkozó múltbeli eredményei és pénzügyi ereje hasonló projektek kivitelezésével összefüggésben (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

A vállalkozó múltbeli eredményei és pénzügyi ereje hasonló projektek kivitelezésével összefüggésben (résztényezőelem)

Erős

Jó

Kielégítő

Gyenge

| c) | Résztényező: hasznosítási kockázat |
| --- | --- |

c)

Résztényező: hasznosítási kockázat

| • | Az üzemeltetési és karbantartási szerződések hatálya, jellege és összetettsége (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Az üzemeltetési és karbantartási szerződések hatálya, jellege és összetettsége (résztényezőelem)

Erős hosszú távú üzemeltetési és karbantartási szerződés  (8), lehetőleg szerződéses teljesítményösztönzőkkel  (9), és/vagy üzemeltetési és karbantartási számlákkal  (10), noha az üzemeltetési és karbantartási szerződés nem feltétele a szükséges karbantartás elvégzésének, mivel az üzemeltetési és karbantartási tevékenységek egyszerűek és átláthatók.

Az üzemeltetési és karbantartási tevékenységek viszonylag egyszerűek és átláthatók, hosszú távú üzemeltetési és karbantartási szerződést kötöttek és/vagy rendelkezésre áll egy üzemeltetési és karbantartási számla.

Az üzemeltetési és karbantartási tevékenységek összetettek, szükség van üzemeltetési és karbantartási szerződésre. A megkötött hosszú távú üzemeltetési és karbantartási szerződés és/vagy a rendelkezésre álló üzemeltetési és karbantartási számla korlátozott.

Az üzemeltetési és karbantartási tevékenységek összetettek, mindenképpen szükség van üzemeltetési és karbantartási szerződésre. Üzemeltetési és karbantartási szerződést nem kötöttek. Fennáll annak a kockázata, hogy az üzemeltetési költségek jelentősen meghaladják a mérséklő eszközöket.

| • | Az üzemeltető szakértelme, múltbeli eredményei és pénzügyi ereje (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Az üzemeltető szakértelme, múltbeli eredményei és pénzügyi ereje (résztényezőelem)

Nagyon erős, vagy a szponzorok komoly technikai segítséget nyújtanak

Erős

Elfogadható

Korlátozott/gyenge, vagy a helyi hatóságoktól függő helyi üzemeltető

| d) | Résztényező: a bevételek értékelése, beleértve az átvételi kockázatot  (11) |
| --- | --- |

d)

Résztényező: a bevételek értékelése, beleértve az átvételi kockázatot  (11)

| • | Mennyire megbízhatóak a bevételi szerződések (például átvételi szerződések  (12), koncessziós szerződések, köz-magán társulások és egyéb bevételi szerződések)? Milyen a felmondási záradékok  (13) minősége? (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Mennyire megbízhatóak a bevételi szerződések (például átvételi szerződések  (12), koncessziós szerződések, köz-magán társulások és egyéb bevételi szerződések)? Milyen a felmondási záradékok  (13) minősége? (résztényezőelem)

Rendkívül stabil bevételek.

Stabil bevételek.

Elfogadhatóan stabil bevételek.

A projektből származó bevételek nem biztosak, és bizonyos jelek alapján egy részük nem lesz realizálható.

| • | Vidd-vagy-fizess szerződés  (14) vagy fix árú átvételi szerződés esetében (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Vidd-vagy-fizess szerződés  (14) vagy fix árú átvételi szerződés esetében (résztényezőelem)

Az átvevő hitelképessége kiváló; a felmondási záradék szigorú; a szerződés hátralévő futamideje bőven meghaladja az adósság lejáratát.

Az átvevő hitelképessége jó; a felmondási záradék szigorú; a szerződés hátralévő futamideje meghaladja az adósság lejáratát.

Az átvevő pénzügyi helyzete elfogadható; a felmondási záradék szokásos szigorúságú; a szerződés hátralévő futamideje általában egyezik az adósság lejáratával.

Az átvevő pénzügyi helyzete gyenge; a felmondási záradék gyenge; a szerződés hátralévő futamideje nem haladja meg az adósság lejáratát.

| • | Nem vidd-vagy-fizess szerződés vagy fix árú átvételi szerződés esetében (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Nem vidd-vagy-fizess szerződés vagy fix árú átvételi szerződés esetében (résztényezőelem)

A projekt alapvető szolgáltatásokat vagy keresett árukat állít elő a világpiac számára, ahol a kibocsátás még akkor is értékesíthető az előre jelzett árakon, ha a piac növekedése elmarad a múltbeli ütemtől.

A projekt alapvető szolgáltatásokat vagy keresett árukat állít elő egy regionális piac számára, ahol a múltbeli növekedési ütem fenntartásával az előre jelzett árakon értékesíthető a kibocsátás.

Az árut olyan szűk piacon értékesítik, amelyen a kibocsátás csak az előre jelzett árak alatt értékesíthető.

A projekt kibocsátását csak egy vagy néhány vevőnek vagy jellemzően nem a szervezett piacon értékesítik.

| e) | Résztényező: ellátási kockázat |
| --- | --- |

e)

Résztényező: ellátási kockázat

| • | Az alapanyagok ár-, volumen- és szállítási kockázata; a beszállító múltbeli eredményei és pénzügyi ereje (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Az alapanyagok ár-, volumen- és szállítási kockázata; a beszállító múltbeli eredményei és pénzügyi ereje (résztényezőelem)

Hosszú távú szállítási szerződés kiváló pénzügyi helyzetben lévő beszállítóval.

Hosszú távú szállítási szerződés jó pénzügyi helyzetben lévő beszállítóval.

Hosszú távú szállítási szerződés jó pénzügyi helyzetben lévő beszállítóval – bizonyos mértékű árkockázat előfordulhat.

Rövid távú szállítási szerződés vagy hosszú távú szállítási szerződés pénzügyileg gyenge beszállítóval – bizonyos mértékű árkockázat biztosan előfordul.

| • | Tartalékkockázatok  (15) (például természeti erőforrások feltárása esetén) (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Tartalékkockázatok  (15) (például természeti erőforrások feltárása esetén) (résztényezőelem)

A projekt élettartama alatti igényeket jóval meghaladó, függetlenül auditált, bizonyított és feltárt tartalékok.

A projekt élettartama alatti igényeket meghaladó, függetlenül auditált, bizonyított és feltárt tartalékok.

A bizonyított tartalékok az adósság lejáratáig megfelelően el tudják látni a projektet.

A projekt bizonyos mértékig a potenciális és feltáratlan tartalékokra támaszkodik.

Tényező: a szponzor ereje (köz-magán társulás esetében is)

| a) | Résztényező: a szponzor pénzügyi ereje |
| --- | --- |

a)

Résztényező: a szponzor pénzügyi ereje

Kiemelkedő pénzügyi helyzetben lévő erős szponzor

Jó pénzügyi helyzetben lévő jó szponzor

Megfelelő pénzügyi helyzetben lévő szponzor

Egyértelmű pénzügyi hiányosságokkal rendelkező gyenge szponzor

| b) | Résztényező: a szponzor múltbeli eredményei és ország-/ágazati tapasztalata |
| --- | --- |

b)

Résztényező: a szponzor múltbeli eredményei és ország-/ágazati tapasztalata

Kiváló múltbeli eredményekkel és ország-/ágazati tapasztalattal rendelkező szponzor

Kielégítő múltbeli eredményekkel és ország-/ágazati tapasztalattal rendelkező szponzor

Megfelelő múltbeli eredményekkel és ország-/ágazati tapasztalattal rendelkező szponzor

Semmilyen múltbeli eredménnyel és ország-/ágazati tapasztalattal nem rendelkező vagy megkérdőjelezhető múltbeli eredményekkel és ország-/ágazati tapasztalattal rendelkező szponzor

| c) | Résztényező: a szponzor által nyújtott támogatás, amit a tőkerészesedés, a tulajdonjogi záradék  (16) és a további tőke bevonása iránti hajlandóság bizonyít |
| --- | --- |

c)

Résztényező: a szponzor által nyújtott támogatás, amit a tőkerészesedés, a tulajdonjogi záradék  (16) és a további tőke bevonása iránti hajlandóság bizonyít

Erős. A projekt rendkívüli stratégiai jelentőségű a szponzor számára (alaptevékenység – hosszú távú stratégia).

Jó. A projekt stratégiai jelentőségű a szponzor számára (alaptevékenység – hosszú távú stratégia).

Elfogadható. A projekt fontosnak tekinthető a szponzor számára (alaptevékenység).

Korlátozott. A projekt nem fontos a szponzor hosszú távú stratégiája vagy alaptevékenysége szempontjából.

Tényező: fedezeti előírások

| a) | Résztényező: szerződések és számlák engedményezése |
| --- | --- |

a)

Résztényező: szerződések és számlák engedményezése

Teljes mértékben átfogó

Átfogó

Elfogadható

Gyenge

| b) | Résztényező: az eszközök zálogjoga, figyelembe véve az eszközök minőségét, értékét és likviditását |
| --- | --- |

b)

Résztényező: az eszközök zálogjoga, figyelembe véve az eszközök minőségét, értékét és likviditását

Előresorolt bejegyzett biztosíték  (17) a projekt működtetéséhez szükséges valamennyi projekteszköz, szerződés, engedély és számla tekintetében

Előre sorolt biztosíték a projekt működtetéséhez szükséges valamennyi projekteszköz, szerződés, engedély és számla tekintetében

Elfogadható biztosíték a projekt működtetéséhez szükséges valamennyi projekteszköz, szerződés, engedély és számla tekintetében

Kevés biztosíték vagy fedezet a hitelezők számára; Gyenge terhelési tilalom  (18)

| c) | Résztényező: a hitelező cash flow-k feletti rendelkezése (például számlasöprés (cash sweep)  (19), független escrow-számla  (20)) |
| --- | --- |

c)

Résztényező: a hitelező cash flow-k feletti rendelkezése (például számlasöprés (cash sweep)  (19), független escrow-számla  (20))

Erős

Kielégítő

Elfogadható

Gyenge

| d) | Résztényező: a kötelezettségvállalási előírások (kötelező előtörlesztés  (21), fizetési haladék  (22), többlépcsős törlesztés  (23), osztalékfizetési korlátozás  (24)) ereje |
| --- | --- |

d)

Résztényező: a kötelezettségvállalási előírások (kötelező előtörlesztés  (21), fizetési haladék  (22), többlépcsős törlesztés  (23), osztalékfizetési korlátozás  (24)) ereje

A kötelezettségvállalási előírások szintje az ilyen típusú projektek esetében erős.

A projekt nem bocsáthat ki további adósságot.

A kötelezettségvállalási előírások szintje az ilyen típusú projektek esetében kielégítő.

A projekt rendkívül korlátozott mértékben bocsáthat csak ki további adósságot.

A kötelezettségvállalási előírások szintje az ilyen típusú projektek esetében elfogadható.

A projekt korlátozott mértékben kibocsáthat további adósságot.

A kötelezettségvállalási előírások szintje az ilyen típusú projektek esetében elégtelen.

A projekt korlátlan mértékben kibocsáthat további adósságot.

| e) | Résztényező: tartalékalapok (adósságszolgálat, üzemeltetés és karbantartás, megújítás és helyettesítés, előre nem látható események stb.) |
| --- | --- |

e)

Résztényező: tartalékalapok (adósságszolgálat, üzemeltetés és karbantartás, megújítás és helyettesítés, előre nem látható események stb.)

Átlagosnál hosszabb fedezeti időszak, minden tartalékalap teljes mértékben készpénzzel vagy magas minősítésű banktól származó akkreditívvel finanszírozott.

Átlagos fedezeti időszak, minden tartalékalap teljes mértékben finanszírozott.

Átlagos fedezeti időszak, minden tartalékalap teljes mértékben finanszírozott.

Átlagosnál rövidebb fedezeti időszak, működési cash flow-kból finanszírozott tartalékalapok.

---

(1)  Az adósságszolgálati fedezeti mutató (Debt Service Coverage ratio, DSCR) az eszközből származó, adósságszolgálatra fordítható cash flownak és a hitel futamideje alatt fizetendő tőketörlesztések és kamatok összegének a hányadosa, ahol az adósságszolgálatra fordítható cash flow a projekt által generált bevételeknek a működési kiadásokkal, a tőkekiadásokkal, az adósság- és sajáttőke-finanszírozással, az adókkal és a forgótőke-korrekciókkal csökkentett összege.

(2)  A kamatfedezeti mutató (Interest Coverage ratio, ICR) az eszközből származó, adósságszolgálatra fordítható cash flownak és a hitel futamideje alatt fizetendő kamatok összegének a hányadosa, ahol az adósságszolgálatra fordítható cash flow a projekt által generált bevételeknek a működési kiadásokkal, a tőkekiadásokkal, az adósság- és sajáttőke-finanszírozással, az adókkal és a forgótőke-korrekciókkal csökkentett összege.

(3)  A futamidőarányos hitelfedezeti mutató (Loan LIFE Coverage Ratio, LLCR) az adósságszolgálatra fordítható cash flow nettó jelenértékének és a fennálló adósságnak a hányadosa, és azt mutatja meg, hogy az eszközből származó, adósságszolgálatra fordítható cash flow-ból a hitel tervezett futamideje alatt hányszor fizethető vissza a fennálló adósságegyenleg, ahol az adósságszolgálatra fordítható cash flow a projekt által generált bevételeknek a működési kiadásokkal, a tőkekiadásokkal, az adósság- és sajáttőke-finanszírozással, az adókkal és a forgótőke-korrekciókkal csökkentett összege.

(4)  A hitel hátralévő futamideje a hitel visszafizetésére még rendelkezésre álló idő.

(5)  Generálkivitelezési (kulcsrakész) szerződés: a generálkivitelező és az ingatlanfejlesztő közötti megállapodás, amelynek értelmében a generálkivitelező vállalja, hogy kidolgozza a projekt részletes műszaki tervét, beszerzi az összes szükséges felszerelést és anyagot, megépíti és az ingatlanfejlesztő rendelkezésére bocsátja a működőképes létesítményt vagy eszközt, általában a szerződéses határidőn és költségvetésen belül.

(6)  A teljesítési garancia a vállalkozó által a projekt hitelezői számára nyújtott garancia, amelyben vállalja, hogy a projektet a teljesítési határidőre megvalósítja, és adott esetben kifizeti a költségtúllépéseket.

(7)  A kötbér a személy jogait vagy tulajdonát ért kárért, károsodásért vagy sérelemért járó pénzbeli kártérítés, amely bírósági ítéletből vagy szerződés szerződésszegésre vonatkozó rendelkezéséből következik.

(8)  Egy üzemeltetési és karbantartási szerződés a fejlesztő és az üzemeltető közötti szerződés. A fejlesztő a projekt üzemeltetését, karbantartását és gyakran teljesítménymenedzsmentjét az üzemeltetési és karbantartási szerződés feltételei szerint (hatály, időtartam, üzemeltetői felelősség, díjak és kötbér) egy iparági szakértelemmel rendelkező üzemeltetőre ruházza át.

(9)  A teljesítményösztönzők vagy teljesítményalapú szerződések keretében a szerződéses kifizetések közvetlenül függenek bizonyos stratégiai teljesítménymutatóktól. A teljesítménymutatók a rendelkezésre állást, a megbízhatóságot, a fenntarthatóságot és az indokoltságot mérhetik.

(10)  Az üzemeltetési és karbantartási számlán a projekt üzemeltetési és karbantartási költségeire fordítandó forrásokat tartják.

(11)  Az átvételi kockázat annak a kockázata, hogy a kibocsátás vagy szolgáltatás keresleti ára elmarad a kínálati ártól, vagy az átvevő nem képes vagy nem hajlandó teljesíteni a kibocsátás vagy szolgáltatás megvásárlására vonatkozó kötelezettségvállalását.

(12)  Az átvételi szerződés az erőforrás/termék/szolgáltatás előállítója és vevője („átvevő”) közötti szerződés, amelynek értelmében az átvevő a jövőben megvásárolja/értékesíti az előállító kibocsátásának egy részét. Az átvételi szerződés, amelyet általában a létesítmény megépítése előtt kötnek meg, piacot biztosít a létesítmény jövőbeli kibocsátásához. A cél az, hogy az előállító stabil és elegendő bevétellel rendelkezzen adósságkötelezettségei teljesítéséhez, a működési költségek fedezéséhez és bizonyos szintű elvárt hozam biztosításához.

(13)  A felmondási záradék egy szerződés azon rendelkezése, amely meghatározott körülmények között lehetővé teszi a szerződés megszüntetését.

(14)  A vidd-vagy-fizess szerződés keretében az ügyfél vállalja, hogy a kibocsátást vagy a szolgáltatást a szállítótól szerzi be, vagy különben kötbért fizet a szállítónak. A szerződés az árat és a kötbért is rögzíti.

(15)  A tartalékkockázat annak a kockázata, hogy a hozzáférhető tartalékok a becsültnél kisebbek.

(16)  A tulajdonjogi záradék olyan rendelkezés, amely szerint a projekt tulajdonosa csak a tényleges tulajdonos, vagyis a szponzor lehet.

(17)  Az előresorolt bejegyzett biztosíték a más felek követeléseitől védett (jelzáloggal terhelt) eszköz által nyújtott biztosíték. A zálogjog rangját megfelelő hatósági nyilvántartásban rögzítik, így biztosítva annak jogi érvényesíthetőségét és az eszközre vonatkozó későbbi követelések alárendeltségét.

(18)  A terhelési tilalom olyan rendelkezés, amely szerint az intézmény nem ad zálogjogot eszközeire, ha ezzel csökkenti a hitelezőknek nyújtott biztosítékot.

(19)  A számlasöprés keretében az esetleges cash flow-feleslegeket osztalékfizetés helyett kötelezően a fennálló adósság törlesztésére kell fordítani.

(20)  A szponzor nevére szóló független escrow-számlát a bank a hitelező és a hitelfelvevő közötti escrowszámla-megállapodás alapján nyitja meg; a hitelfelvevő e megállapodásban adott visszavonhatatlan utasítása értelmében a projekt összes működési bevételét vagy a projekt eszközeinek értékesítéséből származó összes bevételt erre a számlára kell befizetni, és a bank az e számlán rendelkezésre álló pénzeszközökből csak a projekt finanszírozási dokumentumaiban meghatározottak szerint jogosult kifizetéseket teljesíteni.

(21)  A kötelező előtörlesztés olyan rendelkezés, amely szerint a hitelfelvevő köteles előtörleszteni az adósság egy részét bizonyos bevételekből, ha és amikor azokat a lejárat előtt megkapja.

(22)  A fizetési haladék olyan rendelkezés, amely szerint a hitelfelvevő egy meghatározott jövőbeli időpontban kezdheti meg a fizetést.

(23)  A többlépcsős törlesztés olyan rendelkezés, amelynek értelmében a projekt cash flow-it az egyes cash flow be- és kiáramlások prioritásának megfelelő lépcsők szerint összesítik.

(24)  Az osztalékfizetési korlátozás olyan rendelkezés, amely meghatározza azokat a körülményeket, amelyek mellett a hitelező megakadályozhatja az osztalékfizetést.

---

II. MELLÉKLET

Az ingatlanfinanszírozási kitettségekre vonatkozó értékelési kritériumok

| | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tényező: pénzügyi erő | | | | |
| a) | Résztényező: piaci feltételek |

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

Tényező: pénzügyi erő

a)

Résztényező: piaci feltételek

A projekt típusa és helyszíne iránti kereslet és kínálat jelenleg egyensúlyban van. A piacra kerülő konkurens ingatlanok száma nem haladja meg az előrejelzett keresletet.

A projekt típusa és helyszíne iránti kereslet és kínálat jelenleg egyensúlyban van. A piacra kerülő konkurens ingatlanok száma nagyjából egyenlő az előrejelzett kereslettel.

A piaci feltételek nagyjából egyensúlyban vannak. Konkurens ingatlanok jelennek meg a piacon, mások pedig a tervezési szakaszban vannak. Az új projektekhez képest a meglévő hasonló ingatlanok kialakítása és felszereltsége nem korszerű.

A piaci feltételek gyengék. Bizonytalan, hogy a feltételek mikor javulnak és kerülnek újra egyensúlyba. A piacon a hasonló ingatlanok a bérlet lejáratakor elvesztik bérlőiket. A hasonló ingatlanok új bérleti feltételei kedvezőtlenebbek a meglévőkhöz képest.

| b) | Résztényező: pénzügyi mutatók, azaz a hitelfelvevő törlesztőképességének mutatói |
| --- | --- |

b)

Résztényező: pénzügyi mutatók, azaz a hitelfelvevő törlesztőképességének mutatói

Az ingatlan pénzügyi mutatói, vagyis az adósságszolgálati fedezeti mutató  (1) vagy a kamatfedezeti mutató  (2) erősnek tekinthetők, és múltbeli értékeikből kiindulva várhatóan erősek is maradnak. Építési szakaszban lévő ingatlanok esetében e mutatók nem relevánsak, és ezért kiszámításuktól el kell tekinteni.

Az ingatlan pénzügyi mutatói, vagyis az adósságszolgálati fedezeti mutató vagy a kamatfedezeti mutató jónak tekinthetők, és múltbeli értékeikből kiindulva várhatóan jók is maradnak. Építési szakaszban lévő ingatlanok esetében e mutatók nem relevánsak, és ezért kiszámításuktól el kell tekinteni.

Az ingatlan pénzügyi mutatói, vagyis az adósságszolgálati fedezeti mutató vagy a kamatfedezeti mutató kielégítőnek tekinthetők, és múltbeli értékeikből kiindulva várhatóan kielégítők is maradnak. Építési szakaszban lévő ingatlanok esetében e mutatók nem relevánsak, és ezért kiszámításuktól el kell tekinteni.

Az ingatlan pénzügyi mutatói, vagyis az adósságszolgálati fedezeti mutató vagy a kamatfedezeti mutató gyengének tekinthetők, és múltbeli értékeikből kiindulva várhatóan gyengék is maradnak. Építési szakaszban lévő ingatlanok esetében e mutatók nem relevánsak, és ezért kiszámításuktól el kell tekinteni.

| c) | Résztényező: a biztosítéki érték, vagyis a hitelfedezeti arány  (3) (LTV) mint a hitelfelvevő törlesztési hajlandóságának mutatója |
| --- | --- |

c)

Résztényező: a biztosítéki érték, vagyis a hitelfedezeti arány  (3) (LTV) mint a hitelfelvevő törlesztési hajlandóságának mutatója

Az ingatlan hitelfedezeti aránya az ingatlan típusához képest alacsonynak tekinthető. Ha létezik másodlagos piac, az ügyletet a szokásos piaci feltételek mellett kötik meg.

Az ingatlan hitelfedezeti aránya az ingatlan típusához képest kielégítőnek tekinthető. Ha létezik másodlagos piac, az ügyletet a szokásos piaci feltételek mellett kötik meg.

Az ingatlan hitelfedezeti aránya az ingatlan típusához képest meglehetősen magasnak tekinthető.

Az ingatlan hitelfedezeti aránya jóval meghaladja az új hitelek esetében szokásos mértéket.

| d) | Résztényező: stresszelemzés a hitel hátralévő futamideje alatt keletkező bevétel alapján  (4) |
| --- | --- |

d)

Résztényező: stresszelemzés a hitel hátralévő futamideje alatt keletkező bevétel alapján  (4)

Az ingatlan a forrásainak, tartalékainak és kötelezettségeinek struktúrája révén súlyos (például kamatlábakat vagy a gazdasági növekedést érintő) pénzügyi stresszhelyzetben is teljesíteni tudja pénzügyi kötelezettségeit.

Az ingatlan tartós (például kamatlábakat vagy a gazdasági növekedést érintő) pénzügyi stresszhelyzetben is teljesíteni tudja pénzügyi kötelezettségeit. Az ingatlan nemteljesítése csak súlyos gazdasági helyzetben valószínű.

Gazdasági visszaesés esetén az ingatlan bevétele csökkenne, ami jelentősen növelné a nemteljesítés kockázatát.

Az ingatlan pénzügyi helyzete feszült, és a nemteljesítés valószínű, ha a gazdasági helyzet rövid távon nem javul.

| e) | Résztényező: a cash flow kiszámíthatósága |
| --- | --- |

e)

Résztényező: a cash flow kiszámíthatósága

| • | Elkészült és gazdaságosan hasznosított ingatlan esetében (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Elkészült és gazdaságosan hasznosított ingatlan esetében (résztényezőelem)

Az ingatlan hosszú lejáratú bérleti szerződésekkel lekötött, a bérlők hitelképesek, a szerződések nem egyszerre járnak le, vagy jelentős részük köz-magán társulás révén garantált.

Az ingatlan megfelelő bérlőmegtartást ér el a bérleti szerződés lejáratakor. Üresedési rátája alacsony. A karbantartásra, biztosításra, biztonságra és az ingatlanadókra fordított kiadások kiszámíthatók.

Az ingatlan nagy része több hosszú távú bérleti szerződéssel lekötött, a bérlők átlagos hitelképessége kiváló, a szerződések nem egyszerre járnak le. A bérleti szerződések egy részét köz-magán társulás garantálhatja. Amennyiben az ingatlan egyetlen bérleti szerződéssel van lekötve, vagy egyetlen bérlőnek rendkívül jelentős részesedése van az ingatlan által termelt bevételből, ennek a bérlőnek a hitelképessége kiváló, és a szerződés olyan kötelezettségvállalásokat tartalmaz, amelyek legalább a projekt élettartamának végéig biztosítják a bérleti díjak kifizetését.

A bérleti szerződés lejártakor szokásos mértékű bérlőváltásra kerül sor. Az ingatlan üresedési rátája alacsony. A kiadások kiszámíthatók.

Az ingatlan bérleti szerződéseinek többsége inkább közép-, mint hosszú távú, változó hitelképességű bérlőkkel. A bérleti szerződéseknek csak kis része garantálhatja köz-magán társulás. Amennyiben az ingatlan egyetlen bérleti szerződéssel lekötött, vagy egyetlen bérlőnek rendkívül jelentős részesedése van az ingatlan által termelt bevételből, a szerződés olyan kötelezettségvállalásokat tartalmaz, amelyek legalább a projekt élettartamának végéig biztosítják a bérleti díjak kifizetését, de a bérlő hitelképessége mérsékelt.

A bérleti szerződés lejártakor mérsékelt mértékű bérlőváltásra kerül sor. Az ingatlan üresedési rátája mérsékelt. A kiadások viszonylag kiszámíthatók, de a bevételhez viszonyított arányuk változó.

A rövid távú bérlet aránya jelentős és a bérlők hitelképessége változó, vagy az ingatlan egyetlen bérleti szerződéssel lekötött, illetőleg egyetlen bérlőnek rendkívül jelentős részesedése van az ingatlan által termelt bevételből, és a szóban forgó bérlő hitelképessége alacsony és/vagy a szerződés nem tartalmaz olyan kötelezettségvállalásokat, amelyek legalább a projekt élettartamának végéig biztosítják a bérleti díjak kifizetését.

A bérleti szerződés lejártakor rendkívül nagy mértékű bérlőváltásra kerül sor. Az ingatlan üresedési rátája magas. Jelentős kiadásokkal jár a helyiségek előkészítése az új bérlők számára.

| • | Elkészült, de nem gazdaságosan hasznosított ingatlan esetében (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Elkészült, de nem gazdaságosan hasznosított ingatlan esetében (résztényezőelem)

A lízingtevékenységből, például köz-magán társulásból származó cash flow eléri vagy meghaladja az ingatlan értékeléséhez felhasznált várható cash flow-t. A projekt gazdaságos hasznosítása a közeljövőben várható.

A lízingtevékenységből, például köz-magán társulásból származó cash flow eléri vagy meghaladja az ingatlan értékeléséhez felhasznált várható cash flow-t. A projekt gazdaságos hasznosítása a közeljövőben várható.

A lízingtevékenységből származó cash flow nagyrészt megfelel az ingatlan értékeléséhez felhasznált várható cash flow-nak, a gazdaságos hasznosítás azonban egy ideig nem várható.

A lízingtevékenységből származó cash flow nem éri el az ingatlan értékeléséhez felhasznált várható cash flow-t. A kihasználtsági célráta elérése ellenére a vártnál kisebb bevétel miatt a cash flow nem fedezi megfelelően a kiadásokat.

| • | Építési szakaszban levő ingatlanok (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Építési szakaszban levő ingatlanok (résztényezőelem)

Az ingatlan a hitel teljes hátralévő futamidejére  (5) kiváló hitelképességű bérlővel vagy vevővel kötött bérleti vagy vételi előszerződésekkel teljesen lekötött, vagy a bank egy kiváló hitelképességű bérlőtől vagy vevőtől kötelező erejű ígéretet kapott a finanszírozás átvételére, például köz-magán társulás révén.

Az ingatlan jó hitelképességű bérlővel vagy vevővel kötött bérleti vagy vételi előszerződésekkel teljesen lekötött, vagy a bank egy kiváló hitelképességű hitelezőtől kötelező erejű ígéretet kapott a tartós finanszírozásra, például köz-magán társulás révén.

A bérleti tevékenység a tervezetteknek megfelelő, de az ingatlan valószínűleg nem lesz bérleti előszerződésekkel lekötve, és nem valószínű a finanszírozás átvétele. Tartósan a bank lehet a hitelező.

Az ingatlan helyzete romlik a költségtúllépések, a piaci helyzet romlása, a bérlők visszalépése és egyéb tényezők miatt. Esetleges jogviták a tartós finanszírozást biztosító féllel.

Tényező: politikai és jogi környezet

| a) | Résztényező: jogi és szabályozási kockázatok |
| --- | --- |

a)

Résztényező: jogi és szabályozási kockázatok

A jogrendszer jelentős mértékben támogatja a birtokvisszaadás kikényszerítését és a szerződések érvényesítését.

A jogrendszer általában támogatja a birtokvisszaadás kikényszerítését és a szerződések érvényesítését.

A jogrendszer általában támogatja a birtokvisszaadás kikényszerítését és a szerződések érvényesítését, de a birtokvisszaadás kikényszerítése adott esetben hosszú és/vagy nehéz lehet.

Gyenge vagy bizonytalan jogi és szabályozási környezet. A jogrendszer a birtokvisszaadás kikényszerítését vagy a szerződések érvényesítését hosszadalmassá teheti vagy meghiúsíthatja.

| b) | Résztényező: politikai kockázat, beleértve a transzferkockázatot, az ingatlan típusának és a mérséklő tényezőknek a figyelembevételével |
| --- | --- |

b)

Résztényező: politikai kockázat, beleértve a transzferkockázatot, az ingatlan típusának és a mérséklő tényezőknek a figyelembevételével

Nagyon alacsony kitettség; szükség esetén erős mérséklő eszközök.

Alacsony kitettség; szükség esetén kielégítő mérséklő eszközök.

Mérsékelt kitettség; elégséges mérséklő eszközök.

Nagy kitettség; gyenge mérséklő eszközök vagy azok hiánya.

Tényező: eszköz/ügylet jellemzői

| a) | Résztényező: helyszín |
| --- | --- |

a)

Résztényező: helyszín

Az ingatlan rendkívül keresett helyszínen található, amely rendelkezik a bérlők által igényelt infrastruktúrával.

Az ingatlan keresett helyszínen található, amely rendelkezik a bérlők által igényelt infrastruktúrával.

Az ingatlan elhelyezkedése nem jelent versenyelőnyt.

Az ingatlan elhelyezkedése kedvezőtlen.

| b) | Résztényező: kialakítás és állapot |
| --- | --- |

b)

Résztényező: kialakítás és állapot

Az ingatlan kialakítása, felszereltsége és fenntarthatósága miatt keresett, és az új ingatlanokkal összehasonlítva rendkívül versenyképes.

Az ingatlan a kialakítás, felszereltség és fenntarthatóság szempontjából megfelelő. Az ingatlan kialakítása és adottságai révén az új ingatlanokkal versenyképes.

Az ingatlan felszereltségét, kialakítását és fenntarthatóságát tekintve megfelelő.

A felszereltség, kialakítás és fenntarthatóság hozzájárul az ingatlannal kapcsolatos problémákhoz. Az ingatlan felszereltségének, kialakításának és fenntarthatóságának vannak gyenge pontjai.

| c) | Résztényező: építési szakaszban lévő ingatlan |
| --- | --- |

c)

Résztényező: építési szakaszban lévő ingatlan

Konzervatív építési költségvetés, korlátozott technikai kockázatok. Magasan képzett, kiváló hitelképességű vállalkozók.

Konzervatív építési költségvetés, korlátozott technikai kockázatok. Magasan képzett, jó hitelképességű vállalkozók.

Megfelelő építési költségvetés, elfogadhatóan képzett, átlagos hitelképességű vállalkozók.

A projekt költségei meghaladják a költségvetést vagy a projekt technikai kockázatait tekintve nem tartható. Esetlegesen nem megfelelő, alacsony hitelképességű vállalkozók.

| d) | Résztényező: finanszírozási struktúra: |
| --- | --- |

d)

Résztényező: finanszírozási struktúra:

| • | Törlesztésütemezés (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Törlesztésütemezés (résztényezőelem)

Részletfizetés lejáratkori végtörlesztés nélkül.

Részletfizetés lejáratkori végtörlesztés nélkül vagy jelentéktelen összegű lejáratkori végtörlesztéssel.

Részletfizetés korlátozott összegű lejáratkori végtörlesztéssel.

Lejáratkori végtörlesztés vagy részletfizetés nagy összegű lejáratkori végtörlesztéssel.

| • | Piaci, ciklus- és refinanszírozási kockázat (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Piaci, ciklus- és refinanszírozási kockázat (résztényezőelem)

Piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség nincs vagy csak nagyon korlátozott, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt az összes jövőbeli hiteltörlesztést fedezik, és nincsenek jelentős időbeli eltérések a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

Refinanszírozási kockázat nincs, vagy alacsony.

A piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség korlátozott, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt a jövőbeli hiteltörlesztések többségét fedezik, és nincsenek jelentős időbeli eltérések a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

A refinanszírozási kockázat alacsony.

A piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség mérsékelt, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt az összes jövőbeli hiteltörlesztésnek csak egy részét fedezik, vagy van néhány jelentős időbeli eltérés a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

A refinanszírozási kockázat átlagos.

A piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség jelentős, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt az összes jövőbeli hiteltörlesztésnek csak egy kis részét fedezik, vagy van néhány jelentős időbeli eltérés a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

A refinanszírozási kockázat magas.

Tényező: A szponzor/fejlesztő ereje (köz-magán társulás esetében is)

| a) | Résztényező: pénzügyi kapacitás és hajlandóság az ingatlan támogatására |
| --- | --- |

a)

Résztényező: pénzügyi kapacitás és hajlandóság az ingatlan támogatására

A szponzor/fejlesztő igen jelentős pénzbeli hozzájárulást nyújtott az ingatlan építéséhez vagy megvásárlásához. A szponzor/fejlesztő jelentős forrásokkal, továbbá korlátozott közvetlen és függő kötelezettségekkel rendelkezik. A szponzor/fejlesztő ingatlanjai földrajzi szempontból és ingatlantípus szerint diverzifikáltak.

A szponzor/fejlesztő jelentős pénzbeli hozzájárulást nyújtott az ingatlan építéséhez vagy megvásárlásához. A szponzor/fejlesztő pénzügyi helyzete lehetővé teszi, hogy cash flow-hiány esetén támogatást nyújtson az ingatlanhoz. A szponzor/fejlesztő ingatlanjai különböző földrajzi régiókban helyezkednek el.

A szponzor/fejlesztő hozzájárulása csekély lehet vagy nem pénzbeli hozzájárulást jelent. A szponzor/fejlesztő pénzügyi forrásai az átlagostól az átlag alattiig terjedő tartományban vannak.

A szponzornak/fejlesztőnek nincs kapacitása vagy nem mutat hajlandóságot az ingatlan támogatására.

| b) | Résztényező: hírnév és hasonló ingatlanokkal kapcsolatos múltbeli eredmények |
| --- | --- |

b)

Résztényező: hírnév és hasonló ingatlanokkal kapcsolatos múltbeli eredmények

Tapasztalt menedzsment és kiváló színvonalú szponzor, jó hírnév, hosszú időre visszatekintve kiváló eredmények hasonló ingatlanokkal

Megfelelő menedzsment és megfelelő színvonalú szponzor. A szponzor és a menedzsment jó eredményeket mutat fel hasonló ingatlanok terén.

Közepes menedzsment és közepes színvonalú szponzor. A menedzsment és a szponzorok által elért eredmények nem adnak okot komoly aggodalomra.

Hatékonysági problémák a menedzsmentnél és a szponzor színvonala átlag alatti. A menedzsment és a szponzor nehézségei problémát okoztak korábbi ingatlankezelés során.

| c) | Résztényező: együttműködés releváns ingatlanpiaci szereplőkkel |
| --- | --- |

c)

Résztényező: együttműködés releváns ingatlanpiaci szereplőkkel

Szoros együttműködés az ingatlanpiac vezető szereplőivel, például ingatlanközvetítőkkel

Megbízható együttműködés az ingatlanpiac vezető szereplőivel, például ingatlanközvetítőkkel

Megfelelő együttműködés komolyabb ingatlanközvetítőkkel és egyéb felekkel

Nem megfelelő együttműködés komolyabb ingatlanközvetítőkkel és/vagy egyéb felekkel

Tényező: fedezeti előírások

| a) | Résztényező: zálogjog jellege |
| --- | --- |

a)

Résztényező: zálogjog jellege

Előresorolt bejegyzett zálogjog  (6)

Előresorolt bejegyzett zálogjog

Előresorolt bejegyzett zálogjog

A hitelezőnek korlátozott lehetőségei vannak végrehajtás indítására.

| b) | Résztényező: bérleti díjak engedményezése |
| --- | --- |

b)

Résztényező: bérleti díjak engedményezése

A bérleti díjak többségét a hitelezőre engedményezték. A hitelező rendelkezik a bérlőkre vonatkozó olyan aktuális információkkal – például a bérleti díjak aktuális listájával és a bérleti szerződések másolataival –, amelyek megkönnyítenék számára, hogy a bérleti díjat közvetlenül a saját számlájára utaltassa.

A bérleti díjak jelentős részét a hitelezőre engedményezték. A hitelező rendelkezik a bérlőkre vonatkozó olyan aktuális információkkal – például a bérleti díjak aktuális listájával és a bérleti szerződések másolataival –, amelyek megkönnyítenék számára, hogy a bérleti díjat közvetlenül a saját számlájára utaltassa.

A bérleti díjak viszonylag kis részét engedményezték a hitelezőre. A hitelező nem rendelkezik a bérlőkre vonatkozó olyan aktuális információkkal – például a bérleti díjak aktuális listájával és a bérleti szerződések másolataival –, amelyek megkönnyítenék számára, hogy a bérleti díjat közvetlenül a saját számlájára utaltassa.

A bérleti díjakat nem engedményezték a hitelezőre.

| c) | Résztényező: a biztosítási fedezet minősége |
| --- | --- |

c)

Résztényező: a biztosítási fedezet minősége

Nagyon jó

Jó

Megfelelő

Nem megfelelő

---

(1)  Az adósságszolgálati fedezeti mutató (Debt Service Coverage ratio, DSCR) az eszközből származó, adósságszolgálatra fordítható cash flownak és a hitel futamideje alatt fizetendő tőketörlesztések és kamatok összegének a hányadosa, ahol az adósságszolgálatra fordítható cash flow a projekt által generált bevételeknek a működési kiadásokkal, a tőkekiadásokkal, az adósság- és sajáttőke-finanszírozással, az adókkal és a forgótőke-korrekciókkal csökkentett összege.

(2)  A kamatfedezeti mutató (Interest Coverage ratio, ICR) az eszközből származó, adósságszolgálatra fordítható cash flownak és a hitel futamideje alatt fizetendő kamatok összegének a hányadosa, ahol az adósságszolgálatra fordítható cash flow a projekt által generált bevételeknek a működési kiadásokkal, a tőkekiadásokkal, az adósság- és sajáttőke-finanszírozással, az adókkal és a forgótőke-korrekciókkal csökkentett összege.

(3)  A hitelfedezeti arány a hitelösszegnek és a zálogjoggal terhelt eszközök értékének az aránya.

(4)  A hitel hátralévő futamideje a hitel visszafizetésére még rendelkezésre álló idő.

(5)  A hitel hátralévő futamideje a hitel visszafizetésére még rendelkezésre álló idő.

(6)  Egyes piacokon a hitelezők kizárólag olyan hitelstruktúrákat alkalmaznak, amelyek tartalmaznak hátrasorolt zálogjogokat. A hátrasorolt zálogjogok jelezhetik az adott kockázati szintet, ha az összes előre sorolt pozíciót magában foglaló LTV nem haladja meg az előre sorolt hitelre jellemző LTV-t.

---

III. MELLÉKLET

A tárgyieszköz-finanszírozási kitettségekre vonatkozó értékelési kritériumok

| | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tényező: pénzügyi erő | | | | |
| a) | Résztényező: piaci feltételek |

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

Tényező: pénzügyi erő

a)

Résztényező: piaci feltételek

Erős és növekvő kereslet, jelentős belépési korlátok, kismértékű érzékenység a technológia és a gazdasági kilátások változására.

Erős és stabil kereslet. Vannak belépési korlátok, bizonyos mértékű érzékenység a technológia és a gazdasági kilátások változására.

Megfelelő és stabil kereslet, alacsony belépési korlátok, jelentős érzékenység a technológia és a gazdasági kilátások változására.

Gyenge és csökkenő kereslet, sebezhetőség a technológia és a gazdasági kilátások változása esetén, rendkívül bizonytalan környezet.

| b) | Résztényező: pénzügyi mutatók, vagyis az adósságszolgálati fedezeti mutató  (1) vagy a kamatfedezeti mutató  (2) |
| --- | --- |

b)

Résztényező: pénzügyi mutatók, vagyis az adósságszolgálati fedezeti mutató  (1) vagy a kamatfedezeti mutató  (2)

Az eszköz típusát figyelembe véve erős pénzügyi mutatók. Igen szilárd gazdasági feltevések.

Az eszköz típusát figyelembe véve erős/elfogadható pénzügyi mutatók. A projektre vonatkozó szilárd gazdasági feltevések.

Az eszköz típusát figyelembe véve átlagos pénzügyi mutatók.

Az eszköz típusát figyelembe véve agresszív pénzügyi mutatók.

| c) | Résztényező: biztosítéki érték, vagyis a hitelfedezeti arány  (3) (LTV) |
| --- | --- |

c)

Résztényező: biztosítéki érték, vagyis a hitelfedezeti arány  (3) (LTV)

Az eszköz típusát figyelembe véve erős LTV

Az eszköz típusát figyelembe véve erős/jó LTV

Az eszköz típusát figyelembe véve átlagos LTV

Az eszköz típusát figyelembe véve agresszív LTV

| d) | Résztényező: stresszelemzés a hitel hátralévő futamideje alatt keletkező bevétel alapján  (4) |
| --- | --- |

d)

Résztényező: stresszelemzés a hitel hátralévő futamideje alatt keletkező bevétel alapján  (4)

Stabil hosszú távú bevételek, amelyek egy gazdasági ciklus során képesek ellenállni a súlyos stresszhelyzetnek

Kielégítő rövid távú bevételek. A hiteltörlesztés bizonyos hátrányos pénzügyi hatások közepette is lehetséges. Nemteljesítés csak súlyos gazdasági helyzetben valószínű.

Bizonytalan rövid távú bevételek. A cash flow sebezhető olyan stresszhelyzetekben, amelyek a gazdasági ciklusban nem szokatlanok. Gazdasági visszaesés esetén bekövetkezhet nemteljesítés

Jelentős bizonytalanságnak kitett bevételek; az eszköz nemteljesítése még szokásos gazdasági feltételek mellett is előfordulhat, ha a feltételek nem javulnak

| e) | Résztényező: piaci likviditás |
| --- | --- |

e)

Résztényező: piaci likviditás

A piac globális alapon strukturált, az eszközök nagymértékben likvidek.

Globális vagy regionális piacok, az eszközök viszonylag likvidek.

Regionális piac, ahol rövid távon korlátozottak a lehetőségek, ami csekélyebb likviditáshoz vezet.

Helyi piac és/vagy rossz láthatóság. A likviditás alacsony vagy nincs, különösen a réspiacokon.

Tényező: politikai és jogi környezet

| a) | Résztényező: jogi és szabályozási kockázatok |
| --- | --- |

a)

Résztényező: jogi és szabályozási kockázatok

A jogrendszer támogatja a birtokvisszaadás kikényszerítését és a szerződések érvényesítését.

A jogrendszer támogatja a birtokvisszaadás kikényszerítését és a szerződések érvényesítését.

A jogrendszer általában támogatja a birtokvisszaadás kikényszerítését és a szerződések érvényesítését, noha a birtokvisszaadás kikényszerítése adott esetben hosszú és/vagy nehéz lehet.

Gyenge vagy bizonytalan jogi és szabályozási környezet. A jogrendszer a birtokvisszaadás kikényszerítését vagy a szerződések érvényesítését hosszadalmassá teheti vagy meghiúsíthatja.

| b) | Résztényező: politikai kockázat, beleértve a transzferkockázatot, a tárgyi eszköz típusának és a mérséklő tényezőknek a figyelembevételével |
| --- | --- |

b)

Résztényező: politikai kockázat, beleértve a transzferkockázatot, a tárgyi eszköz típusának és a mérséklő tényezőknek a figyelembevételével

Nagyon alacsony kitettség, szükség esetén erős mérséklő eszközök.

Alacsony kitettség, szükség esetén kielégítő mérséklő eszközök.

Mérsékelt kitettség, elégséges mérséklő eszközök.

Nagy kitettség, gyenge mérséklő eszközök vagy azok hiánya.

Tényező: ügyletjellemzők

| a) | Résztényező: törlesztésütemezés |
| --- | --- |

a)

Résztényező: törlesztésütemezés

Részletfizetés lejáratkori végtörlesztés nélkül.

Részletfizetés lejáratkori végtörlesztés nélkül vagy jelentéktelen összegű lejáratkori végtörlesztéssel.

Részletfizetés korlátozott összegű lejáratkori végtörlesztéssel.

Lejáratkori végtörlesztés vagy részletfizetés nagy összegű lejáratkori végtörlesztéssel.

| b) | Résztényező: piaci, ciklus- és refinanszírozási kockázat |
| --- | --- |

b)

Résztényező: piaci, ciklus- és refinanszírozási kockázat

Piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség nincs vagy csak nagyon korlátozott, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt az összes jövőbeli hiteltörlesztést fedezik  (5), és nincsenek jelentős időbeli eltérések a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

Refinanszírozási kockázat nincs, vagy alacsony.

A piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség korlátozott, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt a jövőbeli hiteltörlesztések többségét fedezik, és nincsenek jelentős időbeli eltérések a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

A refinanszírozási kockázat alacsony.

A piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség mérsékelt, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt az összes jövőbeli hiteltörlesztésnek csak egy részét fedezik, vagy van néhány jelentős időbeli eltérés a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

A refinanszírozási kockázat átlagos.

A piaci vagy cikluskockázatnak való kitettség jelentős, mivel a várható cash flow-k a hitel hátralévő futamideje alatt az összes jövőbeli hiteltörlesztésnek csak egy kis részét fedezik, vagy van néhány jelentős időbeli eltérés a cash flow-k és a hiteltörlesztések között.

A refinanszírozási kockázat magas.

| c) | Résztényező: hasznosítási kockázat |
| --- | --- |

c)

Résztényező: hasznosítási kockázat

| • | Engedélyezés (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Engedélyezés (résztényezőelem)

Minden engedélyt beszereztek, az eszközök megfelelnek a hatályos és előrelátható biztonsági előírásoknak.

Minden engedélyt beszereztek vagy beszerzésük folyamatban van. az eszközök megfelelnek a hatályos és előrelátható biztonsági előírásoknak.

Az engedélyek többségét beszerezték vagy beszerzésük folyamatban van, a még hiányzó engedélyek beszerzése rutinszerűnek tekinthető, az eszközök megfelelnek a hatályos biztonsági előírásoknak.

Problémák merülnek fel a szükséges engedélyek beszerzésével kapcsolatban, előfordulhat, hogy a felszereltségre és/vagy a műveletekre vonatkozó tervek egy részét módosítani kell.

| • | Az üzemeltetési és karbantartási szerződések hatálya és jellege (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Az üzemeltetési és karbantartási szerződések hatálya és jellege (résztényezőelem)

Erős hosszú távú üzemeltetési és karbantartási szerződés  (6), lehetőleg szerződéses teljesítményösztönzőkkel, és/vagy üzemeltetési és karbantartási számlákkal (ha szükséges)

Hosszú távú üzemeltetési és karbantartási szerződések és/vagy üzemeltetési és karbantartási számlák  (7) (ha szükséges)

Korlátozott üzemeltetési és karbantartási szerződés vagy üzemeltetési és karbantartási számla (ha szükséges)

Nincs üzemeltetési és karbantartási szerződés: fennáll annak a kockázata, hogy az üzemeltetési költségek jelentősen meghaladják a mérséklő eszközöket

| • | Az üzemeltető pénzügyi ereje, az eszköztípus kezelése terén elért eredmények, valamint az eszköz értékesítésére való képesség a bérlet futamidejének végén (résztényezőelem) |
| --- | --- |

•

Az üzemeltető pénzügyi ereje, az eszköztípus kezelése terén elért eredmények, valamint az eszköz értékesítésére való képesség a bérlet futamidejének végén (résztényezőelem)

Kiváló eredmények és erős értékesítési képesség

Kielégítő eredmények és értékesítési képesség

Gyenge vagy rövid távú eredmények és bizonytalan értékesítési képesség

Nincsenek múltbeli eredmények vagy ismeretlenek, nem lehetséges az eszköz értékesítése

Tényező: eszközjellemzők

| a) | Résztényező: felszereltség, méret, kialakítás és karbantartás (például egy repülőgép esetében kor, méret) az azonos piacon levő eszközökhöz viszonyítva |
| --- | --- |

a)

Résztényező: felszereltség, méret, kialakítás és karbantartás (például egy repülőgép esetében kor, méret) az azonos piacon levő eszközökhöz viszonyítva

Jelentős előnyök a kialakítás és a karbantartás terén. A standard felszereltség miatt a tárgyi eszköz piaca likvid.

Átlagon felüli kialakítás és karbantartás. Standard felszereltség, minimális kivételek lehetnek – ezektől függetlenül a tárgyi eszköz piaca likvid

Átlagos kialakítás és karbantartás A felszereltség bizonyos mértékig egyedi, aminek következtében a tárgyi eszköz piaca szűkebb lehet.

Átlagosnál rosszabb kialakítás és karbantartás. Az eszköz közeledik gazdasági élettartamának végéhez. A felszereltség nagymértékben egyedi, a tárgyi eszköz piaca rendkívül szűk.

| b) | Résztényező: újraértékesítési érték |
| --- | --- |

b)

Résztényező: újraértékesítési érték

Az aktuális viszonteladási érték jóval meghaladja az adósság értékét.

A viszonteladási érték valamivel meghaladja az adósság értékét.

A viszonteladási érték kissé meghaladja az adósság értékét.

A viszonteladási érték nem éri el az adósság értékét.

| c) | Résztényező: az eszközérték és a likviditás gazdasági ciklussal szembeni érzékenysége |
| --- | --- |

c)

Résztényező: az eszközérték és a likviditás gazdasági ciklussal szembeni érzékenysége

Az eszközérték és a likviditás viszonylag kevéssé érzékeny a gazdasági ciklusokra.

Az eszközérték és a likviditás érzékeny a gazdasági ciklusokra.

Az eszközérték és a likviditás meglehetősen érzékeny a gazdasági ciklusokra.

Az eszközérték és a likviditás rendkívül érzékeny a gazdasági ciklusokra.

Tényező: a szponzor ereje (köz-magán társulás esetében is)

| a) | Résztényező: a szponzor múltbeli eredményei és pénzügyi ereje |
| --- | --- |

a)

Résztényező: a szponzor múltbeli eredményei és pénzügyi ereje

A szponzor kiváló múltbeli eredményekkel rendelkezik és pénzügyi helyzete rendkívül jó.

A szponzor jó múltbeli eredményekkel rendelkezik és pénzügyi helyzete jó.

A szponzor megfelelő múltbeli eredményekkel rendelkezik és pénzügyi helyzete jó.

A szponzornak nincsenek múltbeli eredményei vagy azok megkérdőjelezhetők és/vagy pénzügyi helyzete gyenge

Tényező: fedezeti előírások

| a) | Résztényező: az eszköz feletti ellenőrzés |
| --- | --- |

a)

Résztényező: az eszköz feletti ellenőrzés

Okiratok tényleges ellenőrzést biztosítanak a hitelezőnek (például előresorolt bejegyzett biztosítékot  (8), vagy olyan lízingstruktúrát írnak elő, amely magában foglal ilyen biztosítékot) az eszköz felett, vagy azon vállalat felett, amelynek az eszköz a tulajdonában van.

Okiratok tényleges ellenőrzést biztosítanak a hitelezőnek (például előre sorolt biztosítékot vagy olyan lízingstruktúrát írnak elő, amely magában foglal ilyen biztosítékot) az eszköz felett, vagy azon vállalat felett, amelynek az eszköz a tulajdonában van.

Okiratok tényleges ellenőrzést biztosítanak a hitelezőnek (például előre sorolt biztosítékot vagy olyan lízingstruktúrát írnak elő, amely magában foglal ilyen biztosítékot) az eszköz felett, vagy azon vállalat felett, amelynek az eszköz a tulajdonában van.

A szerződés kevés biztosítékot nyújt a hitelezőnek, és nem zárja ki az eszköz feletti ellenőrzés elvesztésének kockázatát.

| b) | Résztényező: a hitelező jogai és lehetőségei az eszköz helyének és állapotának ellenőrzésére |
| --- | --- |

b)

Résztényező: a hitelező jogai és lehetőségei az eszköz helyének és állapotának ellenőrzésére

A hitelező bármikor és bárhol ellenőrizni tudja az eszköz helyét és állapotát (rendszeres jelentések, vizsgálat elvégzésének lehetősége).

A hitelező szinte bármikor és bárhol ellenőrizni tudja az eszköz helyét és állapotát.

A hitelező szinte bármikor és bárhol ellenőrizni tudja az eszköz helyét és állapotát.

A hitelező korlátozottan tudja ellenőrizni az eszköz helyét és állapotát.

| c) | Résztényező: káresemény elleni biztosítás |
| --- | --- |

c)

Résztényező: káresemény elleni biztosítás

Magas színvonalú biztosító által nyújtott, erős biztosítási fedezet, amely a járulékos károkra is kiterjed

Jó színvonalú biztosító által nyújtott, kielégítő biztosítási fedezet (nem terjed ki a járulékos károkra)

Méltányos biztosítási fedezet elfogadható minőségű biztosítással (nem terjed ki a járulékos károkra)

Gyenge biztosítási fedezet (nem terjed ki a járulékos károkra), vagy gyenge színvonalú biztosító

---

(1)  Az adósságszolgálati fedezeti mutató (Debt Service Coverage ratio, DSCR) az eszközből származó, adósságszolgálatra fordítható cash flownak és a hitel futamideje alatt fizetendő tőketörlesztések és kamatok összegének a hányadosa, ahol az adósságszolgálatra fordítható cash flow a projekt által generált bevételeknek a működési kiadásokkal, a tőkekiadásokkal, az adósság- és sajáttőke-finanszírozással, az adókkal és a forgótőke-korrekciókkal csökkentett összege.

(2)  A kamatfedezeti mutató (Interest Coverage ratio, ICR) az eszközből származó, adósságszolgálatra fordítható cash flownak és a hitel futamideje alatt fizetendő kamatok összegének a hányadosa, ahol az adósságszolgálatra fordítható cash flow a projekt által generált bevételeknek a működési kiadásokkal, a tőkekiadásokkal, az adósság- és sajáttőke-finanszírozással, az adókkal és a forgótőke-korrekciókkal csökkentett összege.

(3)  A hitelfedezeti arány a hitelösszegnek és a zálogjoggal terhelt eszközök értékének az aránya.

(4)  A hitel hátralévő futamideje a hitel visszafizetésére még rendelkezésre álló idő.

(5)  A hitel hátralévő futamideje a hitel visszafizetésére még rendelkezésre álló idő.

(6)  Egy üzemeltetési és karbantartási szerződés a fejlesztő és az üzemeltető közötti szerződés. A fejlesztő a projekt üzemeltetését, karbantartását és gyakran teljesítménymenedzsmentjét az üzemeltetési és karbantartási szerződés feltételei szerint (hatály, időtartam, üzemeltetői felelősség, díjak és kötbér) egy iparági szakértelemmel rendelkező üzemeltetőre ruházza át.

(7)  Az üzemeltetési és karbantartási számlán a projekt üzemeltetési és karbantartási költségeire fordítandó forrásokat tartják.

(8)  Az előresorolt bejegyzett biztosíték a más felek követeléseitől védett (jelzáloggal terhelt) eszköz által nyújtott biztosíték. A zálogjog rangját megfelelő hatósági nyilvántartásban rögzítik, így biztosítva annak jogi érvényesíthetőségét és az eszközre vonatkozó későbbi követelések alárendeltségét.

---

IV. MELLÉKLET

Az árufinanszírozási kitettségekre vonatkozó értékelési kritériumok

| | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tényező: pénzügyi erő | | | | |
| a) | Résztényező: a kereskedés túlfedezettségének mértéke |

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

Tényező: pénzügyi erő

a)

Résztényező: a kereskedés túlfedezettségének mértéke

Erős

Jó

Kielégítő

Gyenge

Tényező: politikai és jogi környezet

| a) | Résztényező: országkockázat |
| --- | --- |

a)

Résztényező: országkockázat

Nincs országkockázat

Országkockázatnak való korlátozott kitettség (főként a külföldön, feltörekvő országban található – offshore – tartalékokkal összefüggésben)

Országkockázatnak való kitettség (főként a külföldön, feltörekvő országban található – offshore – tartalékokkal összefüggésben)

Országkockázatnak való erős kitettség (főként a külföldön, feltörekvő országban található – offshore – tartalékokkal összefüggésben)

| b) | Résztényező: országkockázatok csökkentése |
| --- | --- |

b)

Résztényező: országkockázatok csökkentése

Rendkívül erős kockázatcsökkentés

Erős offshore mechanizmusok

Stratégiai jelentőségű áru, első osztályú vevő

Erős kockázatmérséklés:

offshore mechanizmusok

Stratégiai jelentőségű áru, erős vevő

Elfogadható kockázatcsökkentés:

offshore mechanizmusok

Kevésbé stratégiai jelentőségű áru, elfogadható vevő

Csak részleges kockázatcsökkentés:

nincsenek offshore mechanizmusok

Nem stratégiai jelentőségű áru, gyenge vevő

Tényező: eszközjellemzők

| a) | Résztényező: likviditás és káreseményekre való érzékenység |
| --- | --- |

a)

Résztényező: likviditás és káreseményekre való érzékenység

Tőzsdei áru, határidős tőzsdei ügyletekkel vagy tőzsdén kívüli ügyletekkel fedezhető. Az áru káreseményekre nem érzékeny.

Tőzsdei áru, tőzsdén kívüli ügyletekkel fedezhető. Az áru káreseményekre nem érzékeny.

Nem tőzsdei áru, de likvid. A fedezeti lehetőségeket bizonytalanság övezi. Az áru káreseményekre nem érzékeny.

Nem tőzsdei áru. A piac mérete és mélysége miatt a likviditás korlátozott. Nincsenek megfelelő fedezeti eszközök. Az áru káreseményekre érzékeny.

Tényező: a szponzor ereje (köz-magán társulás esetében is)

| a) | Résztényező: a kereskedő pénzügyi ereje |
| --- | --- |

a)

Résztényező: a kereskedő pénzügyi ereje

A kereskedési politikát és a kockázatokat tekintve rendkívül erős

Erős

Megfelelő

Gyenge

| b) | Résztényező: múltbeli eredmények, beleértve a logisztikai folyamat irányításának képességét |
| --- | --- |

b)

Résztényező: múltbeli eredmények, beleértve a logisztikai folyamat irányításának képességét

Széles körű tapasztalatok az adott ügylettípussal kapcsolatban. Rendkívül jó eredmények a jövedelmezőség és a költséghatékonyság terén.

Megfelelő tapasztalatok az adott ügylettípussal kapcsolatban. Átlagosnál jobb eredmények a jövedelmezőség és a költséghatékonyság terén.

Korlátozott tapasztalatok a szóban forgó ügylettípussal kapcsolatban. Átlagos eredmények a jövedelmezőség és a költséghatékonyság terén.

Általában korlátozott vagy bizonytalan eredmények. Volatilis költségek és nyereség.

| c) | Résztényező: a kereskedés ellenőrzése és fedezeti módszerek |
| --- | --- |

c)

Résztényező: a kereskedés ellenőrzése és fedezeti módszerek

A partnerek kiválasztására, a fedezetre és a nyomon követésre vonatkozó szigorú előírások

A partnerek kiválasztására, a fedezetre és a nyomon követésre vonatkozó megfelelő előírások

A korábbi ügyleteket problémák nélkül hajtották végre, vagy csak kisebb problémák merültek fel.

A korábbi ügyletek során a kereskedőt jelentős veszteségek érték.

| d) | Résztényező: a pénzügyi közzététel minősége |
| --- | --- |

d)

Résztényező: a pénzügyi közzététel minősége

Kiváló

Jó

Kielégítő

A pénzügyi közzététel bizonytalanságokat tartalmaz vagy nem elégséges

Tényező: fedezeti előírások

| a) | Résztényező: az eszköz feletti ellenőrzés |
| --- | --- |

a)

Résztényező: az eszköz feletti ellenőrzés

Az előresorolt bejegyzett biztosíték  (1) szükség esetén bármikor jogi ellenőrzést biztosít a hitelezőnek az eszköz felett.

Az előresorolt bejegyzett biztosíték szükség esetén bármikor jogi ellenőrzést biztosít a hitelezőnek az eszköz felett.

A folyamat egyes pontjain nem biztosított a hitelező eszköz feletti ellenőrzése. Ez enyhíthető a kereskedési folyamat ismeretében vagy akkor, ha adott esetben harmadik fél is részt vesz.

A szerződés nem zárja ki az eszköz feletti ellenőrzés elvesztésének kockázatát. Az ellenőrzés visszaszerzése nem biztosított.

| b) | Résztényező: kárbiztosítás |
| --- | --- |

b)

Résztényező: kárbiztosítás

Magas színvonalú biztosító által nyújtott, erős biztosítási fedezet, amely a járulékos károkra is kiterjed

Jó színvonalú biztosító által nyújtott, kielégítő biztosítási fedezet (nem terjed ki a járulékos károkra)

Elfogadható színvonalú biztosító által nyújtott méltányos biztosítási fedezet (nem terjed ki a járulékos károkra)

Gyenge biztosítási fedezet (nem terjed ki a járulékos károkra), vagy gyenge színvonalú biztosító

---

(1)  Az előresorolt bejegyzett biztosíték a más felek követeléseitől védett (jelzáloggal terhelt) eszköz által nyújtott biztosíték. A zálogjog rangját megfelelő hatósági nyilvántartásban rögzítik, így biztosítva annak jogi érvényesíthetőségét és az eszközre vonatkozó későbbi követelések alárendeltségét.

---

| 2021.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/24 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/24

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/599 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 7.)

az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról [„Rheinisches Zuckerrübenkraut”/„Rheinischer Zuckerrübensirup”/„Rheinisches Rübenkraut” (OFJ)]

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló, 2012. november 21-i 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 52. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Németország kérelmét, amely az (EU) 2017/356 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) módosított 628/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) alapján bejegyzett „Rheinisches Zuckerrübenkraut”/„Rheinischer Zuckerrübensirup”/„Rheinisches Rübenkraut” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul. |
| --- | --- |

(1)

Az 1151/2012/EU rendelet 53. cikke (1) bekezdésének első albekezdésével összhangban a Bizottság megvizsgálta Németország kérelmét, amely az (EU) 2017/356 bizottsági végrehajtási rendelettel (2) módosított 628/2012/EU bizottsági végrehajtási rendelet (3) alapján bejegyzett „Rheinisches Zuckerrübenkraut”/„Rheinischer Zuckerrübensirup”/„Rheinisches Rübenkraut” oltalom alatt álló eredetmegjelöléshez kapcsolódó termékleírás módosításának jóváhagyására irányul.

| (2) | A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában. |
| --- | --- |

(2)

A szóban forgó módosítás az 1151/2012/EU rendelet 53. cikkének (2) bekezdése értelmében nem tekinthető kisebb jelentőségűnek, ezért a Bizottság a módosítás iránti kérelmet (4) az említett rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján közzétette az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

| (3) | A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(3)

A Bizottsághoz nem érkezett az 1151/2012/EU rendelet 51. cikke szerinti felszólalási nyilatkozat, ezért a termékleírás módosítását jóvá kell hagyni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A „Rheinisches Zuckerrübenkraut”/„Rheinischer Zuckerrübensirup”/„Rheinisches Rübenkraut” (OFJ) elnevezéshez kapcsolódó termékleírásnak az Európai Unió Hivatalos Lapjában közzétett módosítása jóváhagyásra kerül.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 7-én.

a Bizottság részéről,

az elnök nevében,

Janusz WOJCIECHOWSKI

a Bizottság tagja

---

(1)  
  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

1

(2)  A Bizottság (EU) 2017/356 végrehajtási rendelete (2017. február 15.) az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába bejegyzett egyik elnevezés termékleírását érintő nem kisebb jelentőségű módosítás jóváhagyásáról (Rheinisches Zuckerrübenkraut/Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Rübenkraut [OFJ]) (HL L 54., 2017.3.1., 2. o.).

2

(3)  A Bizottság 628/2012/EU végrehajtási rendelete (2012. július 6.) egy elnevezésnek az oltalom alatt álló eredetmegjelölések és földrajzi jelzések nyilvántartásába való bejegyzéséről [Rheinisches Zuckerrübenkraut/Rheinischer Zuckerrübensirup/Rheinisches Rübenkraut (OFJ)] (HL L 182., 2012.7.13., 10. o.).

3

(4)  
  HL C 424., 2020.12.8., 43. o.

4

---

| 2021.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/26 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/26

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/600 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 7.)

egyes áruk Kombinált Nómenklatúra szerinti besorolásáról

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az Uniós Vámkódex létrehozásáról szóló, 2013. október 9-i 952/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 57. cikke (4) bekezdésére és 58. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról. |
| --- | --- |

(1)

A 2658/87/EGK tanácsi rendelet (2) mellékletét képező Kombinált Nómenklatúra egységes alkalmazása érdekében intézkedéseket szükséges elfogadni az e rendelet mellékletében meghatározott áruk besorolásáról.

| (2) | A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre. |
| --- | --- |

(2)

A 2658/87/EGK rendelet meghatározza a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó általános szabályokat. Ezeket a szabályokat kell alkalmazni bármely más olyan nómenklatúrára vonatkozóan is, amely részben vagy egészben a Kombinált Nómenklatúrán alapul vagy azt bármilyen további albontással kiegészíti, és amelyet az árukereskedelemhez kapcsolódó tarifális és más intézkedések alkalmazása céljából az Unió valamely más rendelkezése hoz létre.

| (3) | Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kód alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján. |
| --- | --- |

(3)

Az említett általános szabályok értelmében a mellékletben szereplő táblázat (1) oszlopában leírt árukat a táblázat (2) oszlopában feltüntetett KN-kód alá kell besorolni a (3) oszlopban kifejtett indokok alapján.

| (4) | Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni. |
| --- | --- |

(4)

Indokolt úgy rendelkezni, hogy az e rendelet hatálya alá tartozó áruk tekintetében kibocsátott, de az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítást a jogosult – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – meghatározott ideig továbbra is felhasználhatja. Ezt az időszakot három hónapban kell meghatározni.

| (5) | A Vámkódexbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül, |
| --- | --- |

(5)

A Vámkódexbizottság nem nyilvánított véleményt az elnöke által kitűzött határidőn belül,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A melléklet táblázatának (1) oszlopában leírt árukat a Kombinált Nómenklatúrában a táblázat (2) oszlopában megjelölt KN-kód alá kell besorolni.

2. cikk

Az e rendelet rendelkezéseivel összhangban nem álló kötelező érvényű tarifális felvilágosítás – a 952/2013/EU rendelet 34. cikkének (9) bekezdésével összhangban – e rendelet hatálybalépésének időpontjától kezdve három hónapig továbbra is felhasználható.

3. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 7-én.

a Bizottság részéről,

Gerassimos THOMAS

főigazgató

Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság

---

(1)  
  HL L 269., 2013.10.10., 1. o.

1

(2)  A Tanács 2658/87/EGK rendelete (1987. július 23.) a vám- és a statisztikai nómenklatúráról, valamint a Közös Vámtarifáról (HL L 256., 1987.9.7., 1. o.).

2

---

MELLÉKLET

| Árumegnevezés | Besorolás
  (KN-kód) | Indoklás |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| Rudak volfrámötvözetből, amelyek több mint 94 tömegszázalék volfrámot és 1,5 tömegszázalék lantánt tartalmaznak, hosszuk 150 mm és átmérőjük 3 mm. A rudakat nem csak zsugorítással állítják elő, nincs bevonatuk és nincsenek forrasztóanyaggal bélelve. Végeik tompák (azaz hegyes csúcsok nélküliek), és egyenként színnel jelöltek. A színjelzés az ötvözőelemet és a volfrámtartalmat mutatja. A rudak kötegekbe csomagoltak.
  A rudakat élezésre tervezték, és azokat hegesztőelektródákként használják volfrám inert gázhegesztéshez (Tungsten Inert Gas – TIG). A hegesztési eljárás során az elektróda célja az elektróda és a munkadarab közötti ív kialakítása. Az elektróda nem olvad meg az eljárás során; azaz nem fogyó. | 8101 99 10 | A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, a XV. áruosztályhoz tartozó Megjegyzések 3. és 5. a) pontjai, a 74. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 1. d) pontja, a 81. árucsoporthoz tartozó Alszámos megjegyzés 1. pontja, valamint a 8101 , a 8101 99 és a 8101 99 10 KN-kódok szövege határozza meg.
  A rudakat speciális csúcscsiszolási eljárásnak kell alávetni annak érdekében, hogy a csúcs olyan alakját nyerjék el, amely a TIG hegesztéshez megfelelően használható elektródákká válásukhoz szükséges. Ezért a vám elé állításkor az árucikk objektív jellemzői nem azonosak a 8515 vtsz. alá tartozó, hegesztőgépekhez való hegesztőelektródák jellemzőivel. Következésképpen a 8515 vtsz. alá tartozó fémívhegesztő gép vagy készülék alkatrészeként történő besorolás kizárt.
  Objektív jellemzői és tulajdonságai miatt az árucikk megfelel a 8101 vtsz. szövegének, amely tartalmazza a volfrámot (tungsten) és az abból készült árucikkeket. (Lásd még a HR Magyarázat (HRM) 8101 vtsz-hoz tartozó magyarázatának első bekezdését, amely szerint a hengerelt vagy húzott rúd formájú volfrám (tungsten) e vtsz. alá tartozik. Ez a rendelkezés összhangban van a HR Magyarázat 8311 vtsz-hoz tartozó magyarázatának első bekezdésével is, amely szerint a nem nemesfém elektródák, nem bevonva és forrasztóanyaggal nem bélelve nem tartoznak a 8311 vtsz. alá, és azokat alapanyaguk szerint a megfelelő árucsoportba kell besorolni.)
  Az árucikket ezért a 8101 99 10 KN-kód alá kell besorolni volfrámrúdként, a zsugorított rúd kivételével. |

Árumegnevezés

Besorolás

(KN-kód)

Indoklás

(1)

(2)

(3)

Rudak volfrámötvözetből, amelyek több mint 94 tömegszázalék volfrámot és 1,5 tömegszázalék lantánt tartalmaznak, hosszuk 150 mm és átmérőjük 3 mm. A rudakat nem csak zsugorítással állítják elő, nincs bevonatuk és nincsenek forrasztóanyaggal bélelve. Végeik tompák (azaz hegyes csúcsok nélküliek), és egyenként színnel jelöltek. A színjelzés az ötvözőelemet és a volfrámtartalmat mutatja. A rudak kötegekbe csomagoltak.

A rudakat élezésre tervezték, és azokat hegesztőelektródákként használják volfrám inert gázhegesztéshez (Tungsten Inert Gas – TIG). A hegesztési eljárás során az elektróda célja az elektróda és a munkadarab közötti ív kialakítása. Az elektróda nem olvad meg az eljárás során; azaz nem fogyó.

8101 99 10

A besorolást a Kombinált Nómenklatúra értelmezésére vonatkozó 1. és 6. általános szabály, a XV. áruosztályhoz tartozó Megjegyzések 3. és 5. a) pontjai, a 74. árucsoporthoz tartozó Megjegyzések 1. d) pontja, a 81. árucsoporthoz tartozó Alszámos megjegyzés 1. pontja, valamint a 8101 , a 8101 99 és a 8101 99 10 KN-kódok szövege határozza meg.

A rudakat speciális csúcscsiszolási eljárásnak kell alávetni annak érdekében, hogy a csúcs olyan alakját nyerjék el, amely a TIG hegesztéshez megfelelően használható elektródákká válásukhoz szükséges. Ezért a vám elé állításkor az árucikk objektív jellemzői nem azonosak a 8515 vtsz. alá tartozó, hegesztőgépekhez való hegesztőelektródák jellemzőivel. Következésképpen a 8515 vtsz. alá tartozó fémívhegesztő gép vagy készülék alkatrészeként történő besorolás kizárt.

Objektív jellemzői és tulajdonságai miatt az árucikk megfelel a 8101 vtsz. szövegének, amely tartalmazza a volfrámot (tungsten) és az abból készült árucikkeket. (Lásd még a HR Magyarázat (HRM) 8101 vtsz-hoz tartozó magyarázatának első bekezdését, amely szerint a hengerelt vagy húzott rúd formájú volfrám (tungsten) e vtsz. alá tartozik. Ez a rendelkezés összhangban van a HR Magyarázat 8311 vtsz-hoz tartozó magyarázatának első bekezdésével is, amely szerint a nem nemesfém elektródák, nem bevonva és forrasztóanyaggal nem bélelve nem tartoznak a 8311 vtsz. alá, és azokat alapanyaguk szerint a megfelelő árucsoportba kell besorolni.)

Az árucikket ezért a 8101 99 10 KN-kód alá kell besorolni volfrámrúdként, a zsugorított rúd kivételével.

---

| 2021.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/29

---

A BIZOTTSÁG (EU) 2021/601 VÉGREHAJTÁSI RENDELETE

(2021. április 13.)

a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, a 2022., a 2023. és a 2024. évre vonatkozó többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a növényi és állati eredetű élelmiszerekben és takarmányokban, illetve azok felületén található megengedett növényvédőszer-maradékok határértékéről, valamint a 91/414/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2005. február 23-i 396/2005/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 29. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1213/2008/EK bizottsági rendelettel (2) létrejött az első többéves összehangolt közösségi ellenőrzési program, amely 2009-re, 2010-re és 2011-re vonatkozott. A program egymást követő bizottsági rendeleteknek megfelelően folytatódott. Ezek közül a legutóbbi az (EU) 2020/585 bizottsági végrehajtási rendelet (3) volt. |
| --- | --- |

(1)

Az 1213/2008/EK bizottsági rendelettel (2) létrejött az első többéves összehangolt közösségi ellenőrzési program, amely 2009-re, 2010-re és 2011-re vonatkozott. A program egymást követő bizottsági rendeleteknek megfelelően folytatódott. Ezek közül a legutóbbi az (EU) 2020/585 bizottsági végrehajtási rendelet (3) volt.

| (2) | Az Unióban a táplálkozás fő összetevőit harminc-negyven élelmiszer alkotja. Mivel a növényvédő szerek használata három év alatt jelentős változásokat mutat, a fogyasztók expozíciójának és az uniós jog alkalmazásának értékelése céljából előfordulásukat ezekben az élelmiszerekben hároméves ciklusokban kell ellenőrizni. |
| --- | --- |

(2)

Az Unióban a táplálkozás fő összetevőit harminc-negyven élelmiszer alkotja. Mivel a növényvédő szerek használata három év alatt jelentős változásokat mutat, a fogyasztók expozíciójának és az uniós jog alkalmazásának értékelése céljából előfordulásukat ezekben az élelmiszerekben hároméves ciklusokban kell ellenőrizni.

| (3) | Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) tudományos jelentést nyújtott be a peszticid-ellenőrzési program tervezésének értékeléséről. Következtetése szerint legalább 32 különböző élelmiszerből álló 683 mintavételi egység figyelembevételével, 0,75 %-os hibahatár mellett az MRL-ek túllépésének aránya 1 % felettire tehető (4). E minták begyűjtését a tagállamok között a lakosság létszámával arányosan kell elosztani, termékenként és évente legalább 12 mintával számolva. |
| --- | --- |

(3)

Az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (a továbbiakban: Hatóság) tudományos jelentést nyújtott be a peszticid-ellenőrzési program tervezésének értékeléséről. Következtetése szerint legalább 32 különböző élelmiszerből álló 683 mintavételi egység figyelembevételével, 0,75 %-os hibahatár mellett az MRL-ek túllépésének aránya 1 % felettire tehető (4). E minták begyűjtését a tagállamok között a lakosság létszámával arányosan kell elosztani, termékenként és évente legalább 12 mintával számolva.

| (4) | A korábbi uniós hatósági ellenőrzési programokból származó analitikai eredményeket figyelembe vették annak érdekében, hogy az ellenőrző programban szereplő növényvédő szerek biztosan reprezentatívak legyenek a használt növényvédő szerekre nézve. |
| --- | --- |

(4)

A korábbi uniós hatósági ellenőrzési programokból származó analitikai eredményeket figyelembe vették annak érdekében, hogy az ellenőrző programban szereplő növényvédő szerek biztosan reprezentatívak legyenek a használt növényvédő szerekre nézve.

| (5) | A Bizottság honlapján (5) megtalálható az „Élelmiszerekben és takarmányokban jelen lévő növényvédőszer-maradékok elemzésére vonatkozó minőség-ellenőrzési és hitelesítési eljárásokkal kapcsolatos iránymutatás”. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság honlapján (5) megtalálható az „Élelmiszerekben és takarmányokban jelen lévő növényvédőszer-maradékok elemzésére vonatkozó minőség-ellenőrzési és hitelesítési eljárásokkal kapcsolatos iránymutatás”.

| (6) | Ha egy növényvédő szer maradékmeghatározása más hatóanyagokat, metabolitokat és/vagy bomlás- vagy reakciótermékeket is magában foglal, ezeket a vegyületeket külön-külön kell bejelenteni, amennyiben mérésük külön-külön történik (6). |
| --- | --- |

(6)

Ha egy növényvédő szer maradékmeghatározása más hatóanyagokat, metabolitokat és/vagy bomlás- vagy reakciótermékeket is magában foglal, ezeket a vegyületeket külön-külön kell bejelenteni, amennyiben mérésük külön-külön történik (6).

| (7) | A tagállamok általi információszolgáltatásra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket – mint például a növényvédőszer-maradékok elemzési eredményeinek megadásához használandó standard mintaleírás 2. változatát (SSD2) és a vegyi anyagok nyomon követéséről szóló jelentésekre vonatkozó iránymutatást – a tagállamok, a Bizottság és a Hatóság közösen állapította meg. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok általi információszolgáltatásra vonatkozó végrehajtási intézkedéseket – mint például a növényvédőszer-maradékok elemzési eredményeinek megadásához használandó standard mintaleírás 2. változatát (SSD2) és a vegyi anyagok nyomon követéséről szóló jelentésekre vonatkozó iránymutatást – a tagállamok, a Bizottság és a Hatóság közösen állapította meg.

| (8) | A mintavételi eljárások tekintetében a 2002/63/EK bizottsági irányelvet (7) kell alkalmazni, amely a Codex Alimentarius Bizottság által ajánlott mintavételi módszereket és eljárásokat foglalja magában. |
| --- | --- |

(8)

A mintavételi eljárások tekintetében a 2002/63/EK bizottsági irányelvet (7) kell alkalmazni, amely a Codex Alimentarius Bizottság által ajánlott mintavételi módszereket és eljárásokat foglalja magában.

| (9) | Értékelni kell továbbá, hogy a 2006/141/EK bizottsági irányelv (8) 10. cikkének, a 2006/125/EK bizottsági irányelv (9) 7. cikkének és az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) 4. cikkének a csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekben érvényes szermaradék-határértékekre vonatkozó előírásai teljesülnek-e kizárólag a 396/2005/EK rendeletben szereplő szermaradék-meghatározásokat figyelembe véve. |
| --- | --- |

(9)

Értékelni kell továbbá, hogy a 2006/141/EK bizottsági irányelv (8) 10. cikkének, a 2006/125/EK bizottsági irányelv (9) 7. cikkének és az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (10) 4. cikkének a csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekben érvényes szermaradék-határértékekre vonatkozó előírásai teljesülnek-e kizárólag a 396/2005/EK rendeletben szereplő szermaradék-meghatározásokat figyelembe véve.

| (10) | Az egyetlen szermaradék vizsgálatára irányuló módszereket illetően a tagállamok elemzési kötelezettségüket úgy is teljesíthetik, hogy olyan hatósági laboratóriumokat vesznek igénybe, amelyek már rendelkeznek a szükséges hitelesített módszerekkel. |
| --- | --- |

(10)

Az egyetlen szermaradék vizsgálatára irányuló módszereket illetően a tagállamok elemzési kötelezettségüket úgy is teljesíthetik, hogy olyan hatósági laboratóriumokat vesznek igénybe, amelyek már rendelkeznek a szükséges hitelesített módszerekkel.

| (11) | Az előző naptári évre vonatkozó információkat a tagállamoknak minden év augusztus 31-ig kell benyújtaniuk. |
| --- | --- |

(11)

Az előző naptári évre vonatkozó információkat a tagállamoknak minden év augusztus 31-ig kell benyújtaniuk.

| (12) | Az egymást követő többéves programok közötti esetleges átfedés okozta zavarok elkerülése végett és a jogbiztonság érdekében az (EU) 2020/585 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Helyénvaló azonban rendelkezni arról, hogy a rendelet továbbra is alkalmazandó legyen a 2021-ben vizsgált mintákra. |
| --- | --- |

(12)

Az egymást követő többéves programok közötti esetleges átfedés okozta zavarok elkerülése végett és a jogbiztonság érdekében az (EU) 2020/585 végrehajtási rendeletet hatályon kívül kell helyezni. Helyénvaló azonban rendelkezni arról, hogy a rendelet továbbra is alkalmazandó legyen a 2021-ben vizsgált mintákra.

| (13) | Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével, |
| --- | --- |

(13)

Az e rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a Növények, Állatok, Élelmiszerek és Takarmányok Állandó Bizottságának véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A tagállamok (*1) a 2022., a 2023. és a 2024. évben az I. mellékletben felsorolt növényvédő szerek és termékek kombinációiból mintákat vesznek, és elemzik azokat.

Az egyes termékekből – így a csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekből és az ökológiai gazdálkodásból származó termékekből is – veendő minták számát a II. melléklet határozza meg.

2. cikk

(1)   A mintavételhez a tételeket véletlenszerűen kell kiválasztani.

A mintavételi eljárásnak meg kell felelnie a 2002/63/EK irányelvnek, az egységek száma tekintetében is.

(2)   Az I. mellékletben említett növényvédő szerek tekintetében történő elemzést valamennyi minta esetében – így a csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekből vett minták esetében is – a 396/2005/EK rendeletben előírt szermaradék-meghatározások szerint kell végezni.

(3)   A csecsemők és kisgyermekek számára készült élelmiszerekből vett minták elemzését a fogyasztásra kész termékekre vagy a gyártó utasításai alapján elkészített termékekre vonatkozóan kell elvégezni, figyelembe véve a 2006/125/EK és a 2006/141/EK irányelvben, valamint az (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendeletben meghatározott MRL-eket. Amennyiben az ilyen élelmiszerek mind a forgalomba hozott, mind az elkészített formában fogyaszthatók, az eredményeket a forgalomba hozott, nem elkészített termékre vonatkozóan kell bejelenteni.

3. cikk

A tagállamok a 2022-ben, 2023-ban és 2024-ben vizsgált minták elemzésének eredményeit 2023., 2024., illetve 2025. augusztus 31-ig nyújtják be. Ezeket az eredményeket a Hatóság által meghatározott elektronikus jelentéstételi formátumban kell benyújtani.

Ha egy növényvédő szer maradékmeghatározása több mint egy vegyületet (hatóanyagokat és/vagy metabolitokat vagy bomlás- vagy reakciótermékeket) foglal magában, a tagállamok az elemzési eredményeket a szermaradék teljes meghatározásának megfelelően adják meg. A szermaradék-meghatározásban szereplő valamennyi analitra vonatkozó eredményeket külön-külön kell megadni, ha ezeket külön-külön mérik.

4. cikk

Az (EU) 2020/585 végrehajtási rendelet hatályát veszti.

A 2021-ben vizsgált minták tekintetében azonban 2022. szeptember 1-jéig továbbra is alkalmazandó.

5. cikk

Ez a rendelet 2022. január 1-jén lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 13-án.

a Bizottság részéről

az elnök

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  HL L 70., 2005.3.16., 1. o.

1

(2)  A Bizottság 1213/2008/EK rendelete (2008. december 5.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékének való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók növényvédőszer-maradékoknak való kitettsége értékelésére irányuló, a 2009., 2010. és 2011. évre vonatkozó többéves összehangolt közösségi ellenőrzési programról (HL L 328., 2008.12.6., 9. o.).

2

(3)  A Bizottság (EU) 2020/585 végrehajtási rendelete (2020. április 27.) a növényi és állati eredetű élelmiszerekben, illetve azok felületén található növényvédőszer-maradékok határértékeinek való megfelelés biztosítására, valamint a fogyasztók ilyen növényvédőszer-maradékokból eredő expozíciójának értékelésére irányuló, a 2021., 2022. és 2023. évre vonatkozó többéves összehangolt uniós ellenőrzési programról (HL L 135., 2020.4.29., 1. o.).

3

(4)  Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság; peszticid-ellenőrzési program: a tervezés vizsgálata. EFSA Journal 2015;13(2):4005.

4

(5)  Dokumentum száma: SANTE/12682/2019.

5

Legfrissebb változat: https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/plant/docs/pesticides_mrl_guidelines_wrkdoc_2019-12682.pdf.

(6)  SANCO/12574/2014, Working Document on the summing up of LOQs in case of complex residue definitions (Munkadokumentum a meghatározási határok összeadásáról komplex szermaradék-meghatározások esetében).

6

(7)  A Bizottság 2002/63/EK irányelve (2002. július 11.) a növényi és állati eredetű termékekben és azok felszínén található peszticid-szermaradványok hatósági ellenőrzésére szolgáló közösségi mintavételi módszerek megállapításáról és a 79/700/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 187., 2002.7.16., 30. o.).

7

(8)  A Bizottság 2006/141/EK irányelve (2006. december 22.) az anyatej-helyettesítő és anyatej-kiegészítő tápszerekről, valamint az 1999/21/EK irányelv módosításáról (HL L 401., 2006.12.30., 1. o.).

8

(9)  A Bizottság 2006/125/EK irányelve (2006. december 5.) a csecsemők és a kisgyermekek számára készült feldolgozott gabonaalapú élelmiszerekről és bébiételekről (HL L 339., 2006.12.6., 16. o.).

9

(10)  A Bizottság (EU) 2016/127 felhatalmazáson alapuló rendelete (2015. szeptember 25.) a 609/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek az anyatej-helyettesítő és az anyatej-kiegészítő tápszerekre vonatkozó különös összetételi és tájékoztatási követelmények, valamint a csecsemők és kisgyermekek táplálásával kapcsolatos információkra vonatkozó követelmények tekintetében való kiegészítéséről (HL L 25., 2016.2.2., 1. o.).

10

(*1)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodás szerves részét képező, Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének (4) bekezdése és 2. mellékletének 24. szakasza értelmében ezt a rendeletet Észak-Írország tekintetében az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban is alkalmazni kell, és a tagállamokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok Észak-Írország tekintetében magukban foglalják az Egyesült Királyságot is mindaddig, amíg az említett jegyzőkönyv alkalmazandó.

*1

---

I. MELLÉKLET

A. rész: Növényi eredetű termékek
   (1)
  , amelyeken 2022-ben, 2023-ban és 2024-ben mintavételt kell végezni

| 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- |
| c) | a) | b) |
| Alma (2) | Narancs  (2) | Csemegeszőlő (2) |
| Szamóca (2) | Körte (2) | Banán (2) |
| Őszibarack, beleértve a nektarint és a hasonló hibrideket (2) | Kivi (2) | Grépfrút (2) |
| Szőlőből készített (vörös vagy fehér) bor (amennyiben nem állnak rendelkezésre borfeldolgozási tényezők, a tagállamoknak jelentést kell tenniük a borfeldolgozási tényezőkről). | Karfiol (2) | Padlizsán (2) |
| Fejes saláta (2) | Vöröshagyma (2) | Brokkoli (2) |
| Fejes káposzta (2) | Sárgarépa (2) | Dinnye (2) |
| Paradicsom (2) | Burgonya (2) | Termesztett gomba (2) |
| Spenót (2) | Bab (szárított) (2) | Étkezési paprika (2) |
| Szemes zab  (3)
   (4) | Szemes rozs (4) | Búzaszemek  (4) |
| Szemes árpa (4)
   (5) | Barna rizs (előmunkált rizs), vagyis a hántolatlan rizsszem maghéjának eltávolításával kapott rizs  (6) | Szűz olívaolaj (amennyiben nem állnak rendelkezésre specifikus olajfeldolgozási tényezők, a tagállamoknak jelentést kell tenniük az alkalmazott feldolgozási tényezőkről.) |

2022

2023

2024

c)

a)

b)

Alma (2)

Narancs  (2)

Csemegeszőlő (2)

Szamóca (2)

Körte (2)

Banán (2)

Őszibarack, beleértve a nektarint és a hasonló hibrideket (2)

Kivi (2)

Grépfrút (2)

Szőlőből készített (vörös vagy fehér) bor (amennyiben nem állnak rendelkezésre borfeldolgozási tényezők, a tagállamoknak jelentést kell tenniük a borfeldolgozási tényezőkről).

Karfiol (2)

Padlizsán (2)

Fejes saláta (2)

Vöröshagyma (2)

Brokkoli (2)

Fejes káposzta (2)

Sárgarépa (2)

Dinnye (2)

Paradicsom (2)

Burgonya (2)

Termesztett gomba (2)

Spenót (2)

Bab (szárított) (2)

Étkezési paprika (2)

Szemes zab  (3)
   (4)

Szemes rozs (4)

Búzaszemek  (4)

Szemes árpa (4)
   (5)

Barna rizs (előmunkált rizs), vagyis a hántolatlan rizsszem maghéjának eltávolításával kapott rizs  (6)

Szűz olívaolaj (amennyiben nem állnak rendelkezésre specifikus olajfeldolgozási tényezők, a tagállamoknak jelentést kell tenniük az alkalmazott feldolgozási tényezőkről.)

B. rész: Állati eredetű termékek
   (7)
  , amelyeken 2022-ben, 2023-ban és 2024-ben mintavételt kell végezni

| 2022 | 2023 | 2024 |
| --- | --- | --- |
| e) | f) | d) |
| Tehéntej  (8) | Baromfizsír  (9)
   (10) | Szarvasmarhazsír (9)
   (10) |
| Sertészsír (9)
   (10) | Szarvasmarhamáj (9) | Tyúktojás (9)
   (11) |

2022

2023

2024

e)

f)

d)

Tehéntej  (8)

Baromfizsír  (9)
   (10)

Szarvasmarhazsír (9)
   (10)

Sertészsír (9)
   (10)

Szarvasmarhamáj (9)

Tyúktojás (9)
   (11)

C. rész: A növényi eredetű termékekben vagy azok felületén ellenőrizendő növényvédő szerek és termékek kombinációi

| | 2022 | 2023 | 2024 | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 2,4-D | c) | a) | b) | 2022-ben csak a fejes salátánál, a spenótnál és a paradicsomnál; 2023-ban a narancsnál, a karfiolnál, a barna rizsnél és a szárított babnál; 2024-ben a grépfrútnál, a csemegeszőlőnél, a padlizsánnál és a brokkolinál kell elemzést végezni. |
| 2-Fenilfenol | c) | a) | b) | |
| Abamektin | c) | a) | b) | |
| Aklonifen | | a) | | 2023-ban csak a sárgarépánál kell elemzést végezni. |
| Acefát | c) | a) | b) | |
| Acetamiprid | c) | a) | b) | |
| Akrinatrin | c) | a) | b) | |
| Aldikarb | c) | a) | b) | |
| Aldrin és dieldrin | c) | a) | b) | |
| Ametoktradin | c) | a) | b) | |
| Azinfosz-metil | c) | a) | b) | |
| Azoxistrobin | c) | a) | b) | |
| Bifentrin | c) | a) | b) | |
| Bifenil | c) | a) | b) | |
| Bitertanol | c) | a) | b) | |
| Boszkalid | c) | a) | b) | |
| Bromidion | c) | a) | b) | 2022-ben csak a fejes salátánál és a paradicsomnál; 2023-ban a barna rizsnél; 2024-ben pedig az étkezési paprikánál kell elemzést végezni. |
| Brómpropilát | c) | a) | b) | |
| Bupirimát | c) | a) | b) | |
| Buprofezin | c) | a) | b) | |
| Kaptán | c) | a) | b) | |
| Karbaril | c) | a) | b) | |
| Karbendazim és benomil | c) | a) | b) | |
| Karbofurán | c) | a) | b) | |
| Klórantraniliprol | c) | a) | b) | |
| Klórfenapir | c) | a) | b) | |
| Klórmekvát | c) | a) | b) | 2022-ben csak a paradicsomnál, a zabnál és az árpánál; 2023-ban a répánál, a körténél, a rozsnál és a barna rizsnél; 2024-ben pedig a padlizsánnál, a csemegeszőlőnél, a termesztett gombánál és a búzánál kell elemzést végezni. |
| Klórtalonil | c) | a) | b) | |
| Klórprofám | c) | a) | b) | |
| Klórpirifosz | c) | a) | b) | |
| Klórpirifosz-metil | c) | a) | b) | |
| Klofentezin | c) | a) | b) | |
| Klotianidin | c) | a) | b) | |
| Ciántraniliprol | c) | a) | b) | |
| Ciazofamid | c) | a) | b) | |
| Ciflufenamid | c) | a) | b) | |
| Ciflutrin | c) | a) | b) | |
| Cimoxanil | c) | a) | b) | |
| Cipermetrin | c) | a) | b) | |
| Ciprokonazol | c) | a) | b) | |
| Ciprodinil | c) | a) | b) | |
| Ciromazin | c) | a) | b) | 2022-ben csak a fejes salátánál és a paradicsomnál; 2023-ban a burgonyánál, a vöröshagymánál és a sárgarépánál; 2024-ben pedig a padlizsánnál, az étkezési paprikánál, a sárgadinnyénél és a termesztett gombánál kell elemzést végezni. |
| Deltametrin | c) | a) | b) | |
| Diazinon | c) | a) | b) | |
| Diklórfosz | c) | a) | b) | |
| Diklorán | c) | a) | b) | |
| Dikofol | c) | a) | b) | |
| Dietofenkarb | c) | a) | b) | |
| Difenokonazol | c) | a) | b) | |
| Diflubenzuron | c) | a) | b) | |
| Dimetoát | c) | a) | b) | |
| Dimetomorf | c) | a) | b) | |
| Dinikonazol | c) | a) | b) | |
| Difenilamin | c) | a) | b) | |
| Ditianon | c) | a) | b) | 2022-ben csak az almánál és az őszibaracknál; 2023-ban a körténél és a barna rizsnél; 2024-ben pedig a csemegeszőlőnél kell elemzést végezni. |
| Ditiokarbamátok | c) | a) | b) | Minden felsorolt árunál elemzést kell végezni, a brokkoli, a karfiol, a fejes káposzta, az olívaolaj, a bor és a vöröshagyma kivételével. |
| Dodin | c) | a) | b) | |
| Emamektin-benzoát B1a, emamektinben kifejezve | c) | a) | b) | |
| Endoszulfán | c) | a) | b) | |
| Epoxikonazol | c) | a) | b) | |
| Ethefon | c) | a) | b) | 2022-ben csak az almánál, az őszibaracknál, a paradicsomnál és a bornál; 2023-ban a narancsnál és a körténél; 2024-ben pedig az étkezési paprikánál, a búzánál és a csemegeszőlőnél kell elemzést végezni. |
| Etion | c) | a) | b) | |
| Etirimol | c) | a) | b) | |
| Etofenprox | c) | a) | b) | |
| Etoxazol | c) | a) | b) | |
| Famoxadon | c) | a) | b) | |
| Fenamidon | c) | a) | b) | |
| Fenamifosz | c) | a) | b) | |
| Fenarimol | c) | a) | b) | |
| Fenazakvin | c) | a) | b) | |
| Fenbukonazol | c) | a) | b) | |
| Fenbutatin-oxid | c) | a) | b) | 2022-ben az almánál, a szamócánál, az őszibaracknál, a paradicsomnál és a bornál; 2023-ban a narancsnál és a körténél; 2024-ben pedig a padlizsánnál, a grépfrútnál, az étkezési paprikánál és a csemegeszőlőnél kell elemzést végezni. |
| Fenhexamid | c) | a) | b) | |
| Fenitrotion | c) | a) | b) | |
| Fenoxikarb | c) | a) | b) | |
| Fenpropatrin | c) | a) | b) | |
| Fenpropidin | c) | a) | b) | |
| Fenpropimorf | c) | a) | b) | |
| Fenpirazamin | c) | a) | b) | |
| Fenpiroximát | c) | a) | b) | |
| Fention | c) | a) | b) | |
| Fenvalerát | c) | a) | b) | |
| Fipronil | c) | a) | b) | |
| Flonikamid | c) | a) | b) | |
| Fluazifop-P | c) | a) | b) | 2022-ben a szamócánál, a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a spenótnál és a paradicsomnál; 2023-ban a karfiolnál, a szárított babnál, a burgonyánál és a sárgarépánál; 2024-ben pedig a padlizsánnál, a brokkolinál, az étkezési paprikánál és a búzánál kell elemzést végezni. |
| Flubendiamid | c) | a) | b) | |
| Fludioxonil | c) | a) | b) | |
| Flufenoxuron | c) | a) | b) | |
| Fluopikolid | c) | a) | b) | |
| Fluopiram | c) | a) | b) | |
| Flukinkonazol | c) | a) | b) | |
| Fluzilazol | c) | a) | b) | |
| Flutriafol | c) | a) | b) | |
| Fluxapiroxad | c) | a) | b) | |
| Folpet | c) | a) | b) | |
| Formetanát | c) | a) | b) | |
| Foszetil-Al | c) | a) | b) | |
| Fosztiazát | c) | a) | b) | |
| Glifozát | c) | a) | b) | |
| Glufozinát-ammónium | c) | a) | b) | |
| Haloxifop, beleértve a haloxifop-P-t | c) | a) | b) | 2022-ben csak a szamócánál és a fejes káposztánál; 2023-ban a szárított babnál; 2024-ben pedig a brokkolinál, a grépfrútnál, az étkezési paprikánál és a búzánál kell elemzést végezni. |
| Hexakonazol | c) | a) | b) | |
| Hexitiazox | c) | a) | b) | |
| Imazalil | c) | a) | b) | |
| Imidakloprid | c) | a) | b) | |
| Indoxakarb | c) | a) | b) | |
| Iprodion | c) | a) | b) | |
| Iprovalikarb | c) | a) | b) | |
| Izokarbofosz | c) | a) | b) | |
| Izoprotiolán | | a) | | Az anyagot 2022-ben és 2024-ben nem kell elemezni semmilyen termékben vagy termék felületén. 2023-ban csak a barna rizsnél kell elemzést végezni. |
| Krezoxim-metil | c) | a) | b) | |
| Lambda-cihalotrin | c) | a) | b) | |
| Linuron | c) | a) | b) | |
| Lufenuron | c) | a) | b) | |
| Malation | c) | a) | b) | |
| Mandipropamid | c) | a) | b) | |
| Mepanipirim | c) | a) | b) | |
| Mepikvát | c) | a) | b) | 2022-ben csak az árpánál és a zabnál; 2023-ban a körténél, a rozsnál és a barna rizsnél; 2024-ben pedig termesztett gombánál és búzánál kell elemzést végezni. |
| Metaflumizon | c) | a) | b) | |
| Metalaxil és metalaxil-M | c) | a) | b) | |
| Metamidofosz | c) | a) | b) | |
| Metidation | c) | a) | b) | |
| Metiokarb | c) | a) | b) | |
| Metomil | c) | a) | b) | |
| Metoxifenozid | c) | a) | b) | |
| Metrafenon | c) | a) | b) | |
| Monokrotofosz | c) | a) | b) | |
| Miklobutanil | c) | a) | b) | |
| Ometoát | c) | a) | b) | |
| Oxadixil | c) | a) | b) | |
| Oxamil | c) | a) | b) | |
| Oxidemeton-metil | c) | a) | b) | |
| Paklobutrazol | c) | a) | b) | |
| Paration-metil | c) | a) | b) | |
| Penkonazol | c) | a) | b) | |
| Pencikuron | c) | a) | b) | |
| Pendimetalin | c) | a) | b) | |
| Permetrin | c) | a) | b) | |
| Foszmet | c) | a) | b) | |
| Pirimikarb | c) | a) | b) | |
| Pirimifosz-metil | c) | a) | b) | |
| Prokloráz | c) | a) | b) | |
| Procimidon | c) | a) | b) | |
| Profenofosz | c) | a) | b) | |
| Propamokarb | c) | a) | b) | 2022-ben csak a szamócánál, a fejes káposztánál, a spenótnál, a fejes salátánál, a paradicsomnál és az árpánál; 2023-ban a sárgarépánál, a karfiolnál, a vöröshagymánál és a burgonyánál; 2024-ben pedig a csemegeszőlőnél, a sárgadinnyénél, a padlizsánnál, a brokkolinál, az étkezési paprikánál és a búzánál kell elemzést végezni. |
| Propargit | c) | a) | b) | |
| Propikonazol | c) | a) | b) | |
| Propizamid | c) | a) | b) | |
| Prokinazid | c) | a) | b) | |
| Proszulfokarb | c) | a) | b) | |
| Protiokonazol | c) | a) | b) | 2022-ben csak a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a paradicsomnál, a zabnál és az árpánál; 2023-ban a sárgarépánál, a vöröshagymánál, a rozsnál és a barna rizsnél; 2024-ben pedig az étkezési paprikánál és a búzánál kell elemzést végezni. |
| Pimetrozin | c) | | b) | 2022-ben csak a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a szamócánál, a spenótnál és a paradicsomnál; 2024-ben csak a padlizsánnál, a sárgadinnyénél és az étkezési paprikánál kell elemzést végezni. Az anyagot 2023-ban nem kell elemezni semmilyen termékben vagy termék felületén. |
| Piraklostrobin | c) | a) | b) | |
| Piridabén | c) | a) | b) | |
| Piridalil | c) | a) | b) | |
| Pirimetanil | c) | a) | b) | |
| Piriproxifen | c) | a) | b) | |
| Kinoxifen | c) | a) | b) | |
| Spinozad | c) | a) | b) | |
| Spinetoram | c) | a) | b) | |
| Spirodiklofen | c) | a) | b) | |
| Spiromezifen | c) | a) | b) | |
| Spiroxamin | c) | a) | b) | |
| Spirotetramát | c) | a) | b) | |
| Szulfoxaflór | c) | a) | b) | |
| Tau-Fluvalinát | c) | a) | b) | |
| Tebukonazol | c) | a) | b) | |
| Tebufenozid | c) | a) | b) | |
| Tebufenpirad | c) | a) | b) | |
| Teflobenzuron | c) | a) | b) | |
| Teflutrin | c) | a) | b) | |
| Terbutilazin | c) | a) | b) | |
| Tetrakonazol | c) | a) | b) | |
| Tetradifon | c) | a) | b) | |
| Tiabendazol | c) | a) | b) | |
| Tiakloprid | c) | a) | b) | |
| Tiametoxam | c) | a) | b) | |
| Tiofanát-metil | c) | a) | b) | |
| Tolklofosz-metil | c) | a) | b) | |
| Triadimefon | c) | a) | b) | |
| Triadimenol | c) | a) | b) | |
| Tiodikarb | c) | a) | b) | |
| Triazofosz | c) | a) | b) | |
| Triciklazol | | a) | | 2023-ban csak a barna rizsnél kell elemzést végezni. |
| Trifloxistrobin | c) | a) | b) | |
| Triflumuron | c) | a) | b) | |
| Vinklozolin | c) | a) | b) | |

2022

2023

2024

Megjegyzések

2,4-D

c)

a)

b)

2022-ben csak a fejes salátánál, a spenótnál és a paradicsomnál; 2023-ban a narancsnál, a karfiolnál, a barna rizsnél és a szárított babnál; 2024-ben a grépfrútnál, a csemegeszőlőnél, a padlizsánnál és a brokkolinál kell elemzést végezni.

2-Fenilfenol

c)

a)

b)

Abamektin

c)

a)

b)

Aklonifen

a)

2023-ban csak a sárgarépánál kell elemzést végezni.

Acefát

c)

a)

b)

Acetamiprid

c)

a)

b)

Akrinatrin

c)

a)

b)

Aldikarb

c)

a)

b)

Aldrin és dieldrin

c)

a)

b)

Ametoktradin

c)

a)

b)

Azinfosz-metil

c)

a)

b)

Azoxistrobin

c)

a)

b)

Bifentrin

c)

a)

b)

Bifenil

c)

a)

b)

Bitertanol

c)

a)

b)

Boszkalid

c)

a)

b)

Bromidion

c)

a)

b)

2022-ben csak a fejes salátánál és a paradicsomnál; 2023-ban a barna rizsnél; 2024-ben pedig az étkezési paprikánál kell elemzést végezni.

Brómpropilát

c)

a)

b)

Bupirimát

c)

a)

b)

Buprofezin

c)

a)

b)

Kaptán

c)

a)

b)

Karbaril

c)

a)

b)

Karbendazim és benomil

c)

a)

b)

Karbofurán

c)

a)

b)

Klórantraniliprol

c)

a)

b)

Klórfenapir

c)

a)

b)

Klórmekvát

c)

a)

b)

2022-ben csak a paradicsomnál, a zabnál és az árpánál; 2023-ban a répánál, a körténél, a rozsnál és a barna rizsnél; 2024-ben pedig a padlizsánnál, a csemegeszőlőnél, a termesztett gombánál és a búzánál kell elemzést végezni.

Klórtalonil

c)

a)

b)

Klórprofám

c)

a)

b)

Klórpirifosz

c)

a)

b)

Klórpirifosz-metil

c)

a)

b)

Klofentezin

c)

a)

b)

Klotianidin

c)

a)

b)

Ciántraniliprol

c)

a)

b)

Ciazofamid

c)

a)

b)

Ciflufenamid

c)

a)

b)

Ciflutrin

c)

a)

b)

Cimoxanil

c)

a)

b)

Cipermetrin

c)

a)

b)

Ciprokonazol

c)

a)

b)

Ciprodinil

c)

a)

b)

Ciromazin

c)

a)

b)

2022-ben csak a fejes salátánál és a paradicsomnál; 2023-ban a burgonyánál, a vöröshagymánál és a sárgarépánál; 2024-ben pedig a padlizsánnál, az étkezési paprikánál, a sárgadinnyénél és a termesztett gombánál kell elemzést végezni.

Deltametrin

c)

a)

b)

Diazinon

c)

a)

b)

Diklórfosz

c)

a)

b)

Diklorán

c)

a)

b)

Dikofol

c)

a)

b)

Dietofenkarb

c)

a)

b)

Difenokonazol

c)

a)

b)

Diflubenzuron

c)

a)

b)

Dimetoát

c)

a)

b)

Dimetomorf

c)

a)

b)

Dinikonazol

c)

a)

b)

Difenilamin

c)

a)

b)

Ditianon

c)

a)

b)

2022-ben csak az almánál és az őszibaracknál; 2023-ban a körténél és a barna rizsnél; 2024-ben pedig a csemegeszőlőnél kell elemzést végezni.

Ditiokarbamátok

c)

a)

b)

Minden felsorolt árunál elemzést kell végezni, a brokkoli, a karfiol, a fejes káposzta, az olívaolaj, a bor és a vöröshagyma kivételével.

Dodin

c)

a)

b)

Emamektin-benzoát B1a, emamektinben kifejezve

c)

a)

b)

Endoszulfán

c)

a)

b)

Epoxikonazol

c)

a)

b)

Ethefon

c)

a)

b)

2022-ben csak az almánál, az őszibaracknál, a paradicsomnál és a bornál; 2023-ban a narancsnál és a körténél; 2024-ben pedig az étkezési paprikánál, a búzánál és a csemegeszőlőnél kell elemzést végezni.

Etion

c)

a)

b)

Etirimol

c)

a)

b)

Etofenprox

c)

a)

b)

Etoxazol

c)

a)

b)

Famoxadon

c)

a)

b)

Fenamidon

c)

a)

b)

Fenamifosz

c)

a)

b)

Fenarimol

c)

a)

b)

Fenazakvin

c)

a)

b)

Fenbukonazol

c)

a)

b)

Fenbutatin-oxid

c)

a)

b)

2022-ben az almánál, a szamócánál, az őszibaracknál, a paradicsomnál és a bornál; 2023-ban a narancsnál és a körténél; 2024-ben pedig a padlizsánnál, a grépfrútnál, az étkezési paprikánál és a csemegeszőlőnél kell elemzést végezni.

Fenhexamid

c)

a)

b)

Fenitrotion

c)

a)

b)

Fenoxikarb

c)

a)

b)

Fenpropatrin

c)

a)

b)

Fenpropidin

c)

a)

b)

Fenpropimorf

c)

a)

b)

Fenpirazamin

c)

a)

b)

Fenpiroximát

c)

a)

b)

Fention

c)

a)

b)

Fenvalerát

c)

a)

b)

Fipronil

c)

a)

b)

Flonikamid

c)

a)

b)

Fluazifop-P

c)

a)

b)

2022-ben a szamócánál, a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a spenótnál és a paradicsomnál; 2023-ban a karfiolnál, a szárított babnál, a burgonyánál és a sárgarépánál; 2024-ben pedig a padlizsánnál, a brokkolinál, az étkezési paprikánál és a búzánál kell elemzést végezni.

Flubendiamid

c)

a)

b)

Fludioxonil

c)

a)

b)

Flufenoxuron

c)

a)

b)

Fluopikolid

c)

a)

b)

Fluopiram

c)

a)

b)

Flukinkonazol

c)

a)

b)

Fluzilazol

c)

a)

b)

Flutriafol

c)

a)

b)

Fluxapiroxad

c)

a)

b)

Folpet

c)

a)

b)

Formetanát

c)

a)

b)

Foszetil-Al

c)

a)

b)

Fosztiazát

c)

a)

b)

Glifozát

c)

a)

b)

Glufozinát-ammónium

c)

a)

b)

Haloxifop, beleértve a haloxifop-P-t

c)

a)

b)

2022-ben csak a szamócánál és a fejes káposztánál; 2023-ban a szárított babnál; 2024-ben pedig a brokkolinál, a grépfrútnál, az étkezési paprikánál és a búzánál kell elemzést végezni.

Hexakonazol

c)

a)

b)

Hexitiazox

c)

a)

b)

Imazalil

c)

a)

b)

Imidakloprid

c)

a)

b)

Indoxakarb

c)

a)

b)

Iprodion

c)

a)

b)

Iprovalikarb

c)

a)

b)

Izokarbofosz

c)

a)

b)

Izoprotiolán

a)

Az anyagot 2022-ben és 2024-ben nem kell elemezni semmilyen termékben vagy termék felületén. 2023-ban csak a barna rizsnél kell elemzést végezni.

Krezoxim-metil

c)

a)

b)

Lambda-cihalotrin

c)

a)

b)

Linuron

c)

a)

b)

Lufenuron

c)

a)

b)

Malation

c)

a)

b)

Mandipropamid

c)

a)

b)

Mepanipirim

c)

a)

b)

Mepikvát

c)

a)

b)

2022-ben csak az árpánál és a zabnál; 2023-ban a körténél, a rozsnál és a barna rizsnél; 2024-ben pedig termesztett gombánál és búzánál kell elemzést végezni.

Metaflumizon

c)

a)

b)

Metalaxil és metalaxil-M

c)

a)

b)

Metamidofosz

c)

a)

b)

Metidation

c)

a)

b)

Metiokarb

c)

a)

b)

Metomil

c)

a)

b)

Metoxifenozid

c)

a)

b)

Metrafenon

c)

a)

b)

Monokrotofosz

c)

a)

b)

Miklobutanil

c)

a)

b)

Ometoát

c)

a)

b)

Oxadixil

c)

a)

b)

Oxamil

c)

a)

b)

Oxidemeton-metil

c)

a)

b)

Paklobutrazol

c)

a)

b)

Paration-metil

c)

a)

b)

Penkonazol

c)

a)

b)

Pencikuron

c)

a)

b)

Pendimetalin

c)

a)

b)

Permetrin

c)

a)

b)

Foszmet

c)

a)

b)

Pirimikarb

c)

a)

b)

Pirimifosz-metil

c)

a)

b)

Prokloráz

c)

a)

b)

Procimidon

c)

a)

b)

Profenofosz

c)

a)

b)

Propamokarb

c)

a)

b)

2022-ben csak a szamócánál, a fejes káposztánál, a spenótnál, a fejes salátánál, a paradicsomnál és az árpánál; 2023-ban a sárgarépánál, a karfiolnál, a vöröshagymánál és a burgonyánál; 2024-ben pedig a csemegeszőlőnél, a sárgadinnyénél, a padlizsánnál, a brokkolinál, az étkezési paprikánál és a búzánál kell elemzést végezni.

Propargit

c)

a)

b)

Propikonazol

c)

a)

b)

Propizamid

c)

a)

b)

Prokinazid

c)

a)

b)

Proszulfokarb

c)

a)

b)

Protiokonazol

c)

a)

b)

2022-ben csak a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a paradicsomnál, a zabnál és az árpánál; 2023-ban a sárgarépánál, a vöröshagymánál, a rozsnál és a barna rizsnél; 2024-ben pedig az étkezési paprikánál és a búzánál kell elemzést végezni.

Pimetrozin

c)

b)

2022-ben csak a fejes káposztánál, a fejes salátánál, a szamócánál, a spenótnál és a paradicsomnál; 2024-ben csak a padlizsánnál, a sárgadinnyénél és az étkezési paprikánál kell elemzést végezni. Az anyagot 2023-ban nem kell elemezni semmilyen termékben vagy termék felületén.

Piraklostrobin

c)

a)

b)

Piridabén

c)

a)

b)

Piridalil

c)

a)

b)

Pirimetanil

c)

a)

b)

Piriproxifen

c)

a)

b)

Kinoxifen

c)

a)

b)

Spinozad

c)

a)

b)

Spinetoram

c)

a)

b)

Spirodiklofen

c)

a)

b)

Spiromezifen

c)

a)

b)

Spiroxamin

c)

a)

b)

Spirotetramát

c)

a)

b)

Szulfoxaflór

c)

a)

b)

Tau-Fluvalinát

c)

a)

b)

Tebukonazol

c)

a)

b)

Tebufenozid

c)

a)

b)

Tebufenpirad

c)

a)

b)

Teflobenzuron

c)

a)

b)

Teflutrin

c)

a)

b)

Terbutilazin

c)

a)

b)

Tetrakonazol

c)

a)

b)

Tetradifon

c)

a)

b)

Tiabendazol

c)

a)

b)

Tiakloprid

c)

a)

b)

Tiametoxam

c)

a)

b)

Tiofanát-metil

c)

a)

b)

Tolklofosz-metil

c)

a)

b)

Triadimefon

c)

a)

b)

Triadimenol

c)

a)

b)

Tiodikarb

c)

a)

b)

Triazofosz

c)

a)

b)

Triciklazol

a)

2023-ban csak a barna rizsnél kell elemzést végezni.

Trifloxistrobin

c)

a)

b)

Triflumuron

c)

a)

b)

Vinklozolin

c)

a)

b)

D. rész: Az állati eredetű termékekben vagy azok felületén ellenőrizendő növényvédő szerek és termékek kombinációi

| | 2022 | 2023 | 2024 | Megjegyzések |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Aldrin és dieldrin | e) | f) | d) | |
| Bifentrin | e) | f) | d) | |
| Klórdán | e) | f) | d) | |
| Klórpirifosz | e) | f) | d) | |
| Klórpirifosz-metil | e) | f) | d) | |
| Cipermetrin | e) | f) | d) | |
| DDT | e) | f) | d) | |
| Deltametrin | e) | f) | d) | |
| Diazinon | e) | f) | d) | |
| Endoszulfán | e) | f) | d) | |
| Famoxadon | e) | f) | d) | |
| Fenvalerát | e) | f) | d) | |
| Fipronil | e) | f) | d) | |
| Glifozát | e) | f) | d) | |
| Glufozinát-ammónium | e) | f) | d) | |
| Heptaklór | e) | f) | d) | |
| Hexaklórbenzol | e) | f) | d) | |
| Hexaklórciklohexán (HCH, alfa-izomer) | e) | f) | d) | |
| Hexaklórciklohexán (HCH, béta-izomer) | e) | f) | d) | |
| Indoxakarb | e) | | | 2022-ben csak a tejnél kell elemzést végezni. |
| Lindán | e) | f) | d) | |
| Metoxiklór | e) | f) | d) | |
| Paration | e) | f) | d) | |
| Pendimetalin | e) | f) | d) | |
| Permetrin | e) | f) | d) | |
| Pirimifosz-metil | e) | f) | d) | |

2022

2023

2024

Megjegyzések

Aldrin és dieldrin

e)

f)

d)

Bifentrin

e)

f)

d)

Klórdán

e)

f)

d)

Klórpirifosz

e)

f)

d)

Klórpirifosz-metil

e)

f)

d)

Cipermetrin

e)

f)

d)

DDT

e)

f)

d)

Deltametrin

e)

f)

d)

Diazinon

e)

f)

d)

Endoszulfán

e)

f)

d)

Famoxadon

e)

f)

d)

Fenvalerát

e)

f)

d)

Fipronil

e)

f)

d)

Glifozát

e)

f)

d)

Glufozinát-ammónium

e)

f)

d)

Heptaklór

e)

f)

d)

Hexaklórbenzol

e)

f)

d)

Hexaklórciklohexán (HCH, alfa-izomer)

e)

f)

d)

Hexaklórciklohexán (HCH, béta-izomer)

e)

f)

d)

Indoxakarb

e)

2022-ben csak a tejnél kell elemzést végezni.

Lindán

e)

f)

d)

Metoxiklór

e)

f)

d)

Paration

e)

f)

d)

Pendimetalin

e)

f)

d)

Permetrin

e)

f)

d)

Pirimifosz-metil

e)

f)

d)

---

(1)  Az elemzendő nyers termékeknél az (EU) 2018/62 rendelet I. mellékletének A. részében felsorolt csoporton vagy alcsoporton belüli fő termék tekintetében eltérő rendelkezés hiányában a termékek azon részeit kell elemezni, amelyekre MRL-ek vonatkoznak.

(2)  A feldolgozatlan termékeket kell elemezni. Fagyasztott termékek esetében a feldolgozási tényezőt adott esetben fel kell tüntetni.

(3)  Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő minta szemes zabból, a szemes zab esetében előírt mintaszám azon része, amely nem állt rendelkezésre, hozzáadható a szemes árpa mintáinak számához; így a szemes zab esetében csökken, a szemes árpa esetében arányosan nő a mintaszám.

(4)  Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő minta szemes rozsból, szemes búzából, szemes zabból vagy szemes árpából, akkor teljes kiőrlésű rozs-, búza-, zab- vagy árpaliszt is elemezhető, és meg kell adni a feldolgozási tényezőt.

(5)  Amennyiben nem áll rendelkezésre elegendő minta szemes árpából, a szemes árpa esetében előírt mintaszám azon része, amely nem állt rendelkezésre, hozzáadható a szemes zab mintáinak számához; így a szemes árpa esetében csökken, a szemes zab esetében arányosan nő a mintaszám.

(6)  Adott esetben fényezett rizsszem is elemezhető. A Hatóság számára jelenteni kell, hogy hántolt vagy fényezett rizsszemeken végezték-e az elemzést. Amennyiben az elemzést fényezett rizsszemeken végezték, jelenteni kell a feldolgozási tényezőt.

(7)  Az elemzendő nyers termékeknél az (EU) 2018/62 rendelet I. mellékletének A. részében felsorolt csoporton vagy alcsoporton belüli fő termék tekintetében eltérő rendelkezés hiányában a termékek azon részeit kell elemezni, amelyekre MRL-ek vonatkoznak.

(8)  Friss (nem feldolgozott) tejet kell elemezni, ideértve a fagyasztott, pasztőrözött, melegített, sterilizált vagy szűrt tejet.

(9)  A feldolgozatlan termékeket kell elemezni. Fagyasztott termékek esetében a feldolgozási tényezőt adott esetben fel kell tüntetni.

(10)  Hús mintavételére is sor kerülhet, a 2002/63/EK irányelv mellékletének 3. táblázata alapján.

(11)  Az elemzést teljes, héj nélküli tojásokon kell elvégezni.

---

II. MELLÉKLET

Az 1. cikkben szereplő minták száma

1.

Az egyes áruknál az I. mellékletben felsorolt növényvédő szerek tekintetében elvégzendő mintavételek és elemzések számát az 5. pont határozza meg.

2.

Az 5. pont értelmében előírt mintákon túl 2023-ban minden tagállamnak öt-öt mintát kell vennie és elemeznie az anyatej-helyettesítő tápszerekből, illetve az anyatej-kiegészítő tápszerekből.

Az 5. pont értelmében előírt mintákon túl 2024-ben minden tagállamnak tíz mintát kell vennie és elemeznie a feldolgozottgabona-alapú bébiételekből.

3.

Az 5. pont szerint vett és elemzett minták között lehetőleg ökológiai gazdálkodásból származó árukból is kell mintát venni az adott tagállamban az ilyen áruk piaci részesedésével arányban, de minden tagállamban árunként minimum egyet.

4.

Ha a kvalitatív szűrőmódszerek pozitív eredményt adnak, akkor a tagállamok az adott anyagra a szokásos egyedi módszerrel végzik el a mennyiségi meghatározást.

5.

| BE | 15 | LT | 12 |
| --- | --- | --- | --- |
| BG | 15 | LU | 12 |
| CZ | 15 | HU | 15 |
| DK | 12 | MT | 12 |
| DE | 106 | NL | 20 |
| EE | 12 | AT | 15 |
| IE | 12 | PL | 51 |
| EL | 15 | PT | 15 |
| ES | 55 | RO | 22 |
| FR | 78 | SI | 12 |
| HR | 12 | SK | 12 |
| IT | 75 | FI | 12 |
| CY | 12 | SE | 15 |
| LV | 12 | Az Egyesült Királyság Észak-Írország tekintetében  (1) | 12 |

BE

15

LT

12

BG

15

LU

12

CZ

15

HU

15

DK

12

MT

12

DE

106

NL

20

EE

12

AT

15

IE

12

PL

51

EL

15

PT

15

ES

55

RO

22

FR

78

SI

12

HR

12

SK

12

IT

75

FI

12

CY

12

SE

15

LV

12

Az Egyesült Királyság Észak-Írország tekintetében  (1)

12

A MINTÁK TELJES SZÁMA: 683

---

(1)  A Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királyságának az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből történő kilépéséről szóló megállapodással és különösen az Írországról/Észak-Írországról szóló jegyzőkönyv 5. cikkének az említett jegyzőkönyv 2. mellékletével összefüggésben értelmezett (4) bekezdésével összhangban ez a rendelet Észak-Írország tekintetében alkalmazandó az Egyesült Királyságra és az Egyesült Királyságban.

1

---

HATÁROZATOK

| 2021.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/42 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/42

---

A TANÁCS (EU) 2021/602 HATÁROZATA

(2021. április 8.)

az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a Bűnüldözési Együttműködés Európai Uniós Ügynökségéről (Europol), valamint a 2009/371/IB, a 2009/934/IB, a 2009/935/IB, a 2009/936/IB és a 2009/968/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló, 2016. május 11-i (EU) 2016/794 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 54. és 55. cikkére,

az Europol ügyvezető igazgatója és ügyvezetőigazgató-helyettesei kinevezésének jogkörével felruházott hatóságként eljárva,

mivel:

| (1) | Az Europol egyik jelenlegi ügyvezetőigazgató-helyettesének hivatali ideje 2020. december 31-én lejárt. Következésképpen ki kell nevezni az Europol egy új ügyvezetőigazgató-helyettesét. |
| --- | --- |

(1)

Az Europol egyik jelenlegi ügyvezetőigazgató-helyettesének hivatali ideje 2020. december 31-én lejárt. Következésképpen ki kell nevezni az Europol egy új ügyvezetőigazgató-helyettesét.

| (2) | Az Europol igazgatótanácsának 2017. május 1-jei határozata megállapítja az Europol ügyvezető igazgatójának és ügyvezetőigazgató-helyetteseinek a kiválasztására, hivatali idejük meghosszabbítására, valamint felmentésére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

(2)

Az Europol igazgatótanácsának 2017. május 1-jei határozata megállapítja az Europol ügyvezető igazgatójának és ügyvezetőigazgató-helyetteseinek a kiválasztására, hivatali idejük meghosszabbítására, valamint felmentésére vonatkozó szabályokat.

| (3) | Az Europol igazgatótanácsa 2017. május 1-jei határozata 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesi posztjainak egyike 2020. július 3. óta megüresedettnek tekintendő.. 2020. szeptember 4-én az Europol egy ügyvezetőigazgató-helyettesi posztjára vonatkozó álláshirdetést tettek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2). |
| --- | --- |

(3)

Az Europol igazgatótanácsa 2017. május 1-jei határozata 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesi posztjainak egyike 2020. július 3. óta megüresedettnek tekintendő.. 2020. szeptember 4-én az Europol egy ügyvezetőigazgató-helyettesi posztjára vonatkozó álláshirdetést tettek közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában (2).

| (4) | Az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikkének (2) bekezdésével összhangban az igazgatótanács által létrehozott felvételi bizottság (a továbbiakban: a felvételi bizottság) összeállította az előválogatott jelöltek listáját. A felvételi bizottság megfelelő indokolással ellátott jelentést készített, amit 2020. november 25-én benyújtott az igazgatótanácsnak. |
| --- | --- |

(4)

Az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikkének (2) bekezdésével összhangban az igazgatótanács által létrehozott felvételi bizottság (a továbbiakban: a felvételi bizottság) összeállította az előválogatott jelöltek listáját. A felvételi bizottság megfelelő indokolással ellátott jelentést készített, amit 2020. november 25-én benyújtott az igazgatótanácsnak.

| (5) | A felvételi bizottság jelentése alapján, valamint az (EU) 2016/794 rendelettel, valamint az igazgatótanács 2017. május 1-jei határozatával összhangban az igazgatótanács 2020. december 10-én indokolással ellátott véleményt adott ki az Europol új ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezéséről, amelyben az állás betöltésére alkalmas három előválogatott jelöltet javasolt a Tanácsnak. |
| --- | --- |

(5)

A felvételi bizottság jelentése alapján, valamint az (EU) 2016/794 rendelettel, valamint az igazgatótanács 2017. május 1-jei határozatával összhangban az igazgatótanács 2020. december 10-én indokolással ellátott véleményt adott ki az Europol új ügyvezetőigazgató-helyettesének kinevezéséről, amelyben az állás betöltésére alkalmas három előválogatott jelöltet javasolt a Tanácsnak.

| (6) | A Tanács 2021. január 25-én Jean-Philippe LECOUFFE-ot választotta az Europol új ügyvezetőigazgató-helyettesének, és tájékoztatta erről a döntéséről az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságát (a továbbiakban: a LIBE bizottság), amely az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikke (2) bekezdése negyedik albekezdésének értelmében az illetékes bizottság. |
| --- | --- |

(6)

A Tanács 2021. január 25-én Jean-Philippe LECOUFFE-ot választotta az Europol új ügyvezetőigazgató-helyettesének, és tájékoztatta erről a döntéséről az Európai Parlament Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságát (a továbbiakban: a LIBE bizottság), amely az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikke (2) bekezdése negyedik albekezdésének értelmében az illetékes bizottság.

| (7) | Jean-Philippe LECOUFFE 2021. február 24-én megjelent a LIBE bizottság előtt. A LIBE bizottság 2021. március 23-án az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban véleményt nyilvánított, |
| --- | --- |

(7)

Jean-Philippe LECOUFFE 2021. február 24-én megjelent a LIBE bizottság előtt. A LIBE bizottság 2021. március 23-án az (EU) 2016/794 rendelet 54. cikke (2) bekezdésének negyedik albekezdésével összhangban véleményt nyilvánított,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács Jean-Philippe LECOUFFE-ot nevezi ki az Europol ügyvezetőigazgató-helyettesévé a 2021. május 1. és 2025. április 30. közötti időszakra, AD 14 besorolási fokozatba.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 8-án.

a Tanács részéről

az elnök

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  HL L 135., 2016.5.24., 53. o.

1

(2)  
  HL C 293. A., 2020.9.4., 1. o.

2

---

| 2021.4.14. | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 127/44 |
| --- | --- | --- | --- |

2021.4.14.

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 127/44

---

A TANÁCS (EU) 2021/603 HATÁROZATA

(2021. április 9.)

a Régiók Bizottságának a Belga Királyság által javasolt egy tagja kinevezéséről

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 305. cikkére,

tekintettel a Régiók Bizottsága összetételének megállapításáról szóló, 2019. május 21-i (EU) 2019/852 tanácsi határozatra (1),

tekintettel a belga kormány javaslatára,

mivel:

| (1) | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés 300. cikkének (3) bekezdése értelmében a Régiók Bizottsága a regionális és helyi testületek olyan képviselőiből áll, akik valamely regionális vagy helyi testületben választással nyert képviselői megbízatással rendelkeznek, vagy valamely választott testületnek politikai felelősséggel tartoznak.

| (2) | A Tanács 2020. március 26-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2020/511 (2) határozatot. |
| --- | --- |

(2)

A Tanács 2020. március 26-án elfogadta a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről szóló (EU) 2020/511 (2) határozatot.

| (3) | Willem-Frederik SCHILTZ lemondását követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett. |
| --- | --- |

(3)

Willem-Frederik SCHILTZ lemondását követően a Régiók Bizottsága egy tagjának helye megüresedett.

| (4) | A belga kormány a Vlaams Parlement (flamand parlament) tagjaként regionális választási mandátummal rendelkező Gwendolyn RUTTEN-t javasolta a Régiók Bizottsága tagjának a hivatali idő hátralévő, azaz a 2025. január 25-ig tartó részére, |
| --- | --- |

(4)

A belga kormány a Vlaams Parlement (flamand parlament) tagjaként regionális választási mandátummal rendelkező Gwendolyn RUTTEN-t javasolta a Régiók Bizottsága tagjának a hivatali idő hátralévő, azaz a 2025. január 25-ig tartó részére,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács a hivatali idő hátralévő, azaz 2025. január 25-ig részére, a Régiók Bizottsága tagjává nevezi ki a következő személyt:

| — | Gwendolyn RUTTEN, a Vlaams Parlement nevű regionális parlament tagja. |
| --- | --- |

—

Gwendolyn RUTTEN, a Vlaams Parlement nevű regionális parlament tagja.

2. cikk

Ez a határozat az elfogadásának napján lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2021. április 9-én.

a Tanács részéről

az elnök

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  HL L 139., 2019.5.27., 13. o.

1

(2)  A Tanács (EU) 2020/511 határozata (2020. március 26.) a Régiók Bizottsága tagjainak és póttagjainak a 2020. január 26-tól 2025. január 25-ig tartó időszakra történő kinevezéséről (HL L 113., 2020.4.8., 18. o.).

2

---