# Europos Sąjungos L 61/2021

| | ISSN 1977-0723 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 61 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 64 metai2021m. vasario 22d. |

ISSN 1977-0723

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 61

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

64 metai2021m. vasario 22d.

---

| Turinys | | II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI |
| | * | 2021 m. sausio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/270 dėl Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimo sudarymo Sąjungos vardu | 1 |
| | | SPRENDIMAI |
| | * | 2021 m. vasario 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/271 dėl griežtesnės priežiūros Graikijoje pratęsimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 998) | 3 |
| | * | 2020 m. gruodžio 16 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos sprendimas (ES) 2021/272, kuriuo pratęsiamas fiziniams arba juridiniams asmenims, turintiems grynąsias trumpąsias pozicijas, taikomas laikinasis reikalavimas laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte | 7 |
| | | TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI |
| | * | 2020 m. lapkričio 19 d. Prekybos komiteto sprendimas Nr. 1/2020, kuriuo keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos, Ekvadoro bei Peru prekybos susitarimo XIII priedo 1 priedėlis [2021/273] | 27 |
| | * | 2021 m. vasario 12 d. ES ir Šveicarijos jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2021, kuriuo iš dalies keičiamos 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo su pakeitimais 2 protokolo III ir IV lentelės (2021/274) | 29 |

Turinys

II   Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

Puslapis

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

*

2021 m. sausio 25 d. Tarybos sprendimas (ES) 2021/270 dėl Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimo sudarymo Sąjungos vardu

1

SPRENDIMAI

*

2021 m. vasario 17 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2021/271 dėl griežtesnės priežiūros Graikijoje pratęsimo
  (pranešta dokumentu Nr. C(2021) 998)

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 998)

3

*

2020 m. gruodžio 16 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos sprendimas (ES) 2021/272, kuriuo pratęsiamas fiziniams arba juridiniams asmenims, turintiems grynąsias trumpąsias pozicijas, taikomas laikinasis reikalavimas laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte

7

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

*

2020 m. lapkričio 19 d. Prekybos komiteto sprendimas Nr. 1/2020, kuriuo keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos, Ekvadoro bei Peru prekybos susitarimo XIII priedo 1 priedėlis [2021/273]

27

*

2021 m. vasario 12 d. ES ir Šveicarijos jungtinio komiteto sprendimas Nr. 1/2021, kuriuo iš dalies keičiamos 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo su pakeitimais 2 protokolo III ir IV lentelės (2021/274)

29

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

II Ne teisėkūros procedūra priimami aktai

TARPTAUTINIAI SUSITARIMAI

| 2021 2 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/1

---

TARYBOS SPRENDIMAS (ES) 2021/270

2021 m. sausio 25 d.

dėl Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimo sudarymo Sąjungos vardu

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos Sąjungos sutartį, ypač į jos 37 straipsnį,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo, ypač į jos 91 straipsnį, 100 straipsnio 2 dalį ir 207 ir 209 straipsnius kartu su 218 straipsnio 6 dalies antros pastraipos a punktu, 218 straipsnio 7 dalimi ir 8 dalies antra pastraipa,

atsižvelgdama į Europos Komisijos ir Sąjungos vyriausiojo įgaliotinio užsienio reikalams ir saugumo politikai pasiūlymą,

atsižvelgdama į Europos Parlamento pritarimą (1),

kadangi:

| (1) | remiantis Sprendimu (ES) 2018/104 (2), Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 2017 m. lapkričio 24 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau; |
| --- | --- |

(1)

remiantis Sprendimu (ES) 2018/104 (2), Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimas (toliau – Susitarimas) buvo pasirašytas 2017 m. lapkričio 24 d. su sąlyga, kad jis bus sudarytas vėliau;

| (2) | šis Susitarimas – svarbus žingsnis siekiant, kad Sąjunga aktyviau dalyvautų Pietų Kaukazo politiniame ir ekonominiame gyvenime. Susitarimu intensyvinamas politinis dialogas ir numatoma glaudžiau bendradarbiauti įvairiose srityse, todėl dvišalius santykius su Armėnijos Respublika bus galima plėtoti veiksmingiau; |
| --- | --- |

(2)

šis Susitarimas – svarbus žingsnis siekiant, kad Sąjunga aktyviau dalyvautų Pietų Kaukazo politiniame ir ekonominiame gyvenime. Susitarimu intensyvinamas politinis dialogas ir numatoma glaudžiau bendradarbiauti įvairiose srityse, todėl dvišalius santykius su Armėnijos Respublika bus galima plėtoti veiksmingiau;

| (3) | Susitarimas turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(3)

Susitarimas turėtų būti patvirtintas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimas patvirtinamas Sąjungos vardu (3).

2 straipsnis

Tarybos pirmininkas Sąjungos vardu deponuoja Susitarimo (4) 385 straipsnio 1 dalyje nurodytą patvirtinimo aktą.

3 straipsnis

1.   Taikant Susitarimo 240 straipsnį, Geografinių nuorodų pakomitečio sprendimais daromus Susitarimo pakeitimus Sąjungos vardu tvirtina Komisija. Jei suinteresuotieji subjektai nesusitaria esant prieštaravimams, susijusiems su geografine nuoroda, Komisija priima poziciją, laikydamasi Reglamento (ES) Nr. 1151/2012 (5) 57 straipsnyje nustatytos tvarkos.

2.   Taikant Susitarimo 270 straipsnio 2 dalies pirmą sakinį, Komisijai suteikiami įgaliojimai patvirtinti Sąjungos poziciją dėl Susitarimo XI priedo pakeitimų.

Taikant Susitarimo 270 straipsnio 2 dalies antrą sakinį, Komisijai suteikiami įgaliojimai prieštarauti Armėnijos Respublikos pasiūlytiems XI priedo pakeitimams ar pataisymams.

4 straipsnis

1.   Pagal Susitarimo V antraštinės dalies 9 skyriaus 3 poskirsnį „Geografinės nuorodos“ saugomą pavadinimą gali naudoti bet koks veiklos vykdytojas, prekiaujantis atitinkamas specifikacijas atitinkančiais žemės ūkio produktais, maisto produktais, vynais, aromatizuotais vynais ar spiritiniais gėrimais.

2.   Remdamosi Susitarimo 301 straipsniu Sąjungos valstybės narės ir institucijos užtikrina Susitarimo 297–300 straipsniuose numatytą apsaugą nepriklausomai nuo to, ar to jų paprašė suinteresuotasis subjektas, ar ne.

5 straipsnis

Susitarimas negali būti aiškinamas taip, kad juo būtų suteikiama teisių ar nustatoma prievolių, kuriomis būtų galima tiesiogiai remtis Sąjungos ar valstybių narių teismuose ir teisminėse institucijose.

6 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2021 m. sausio 25 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

J. BORRELL FONTELLES

---

(1)  
  2018 m. liepos 4 d. pritarimas (dar nepaskelbta Oficialiajame leidinyje).

1

(2)  
  2017 m. lapkričio 20 d. Tarybos sprendimas (ES) 2018/104 dėl Europos Sąjungos, Europos atominės energijos bendrijos bei jų valstybių narių ir Armėnijos Respublikos visapusiškos ir tvirtesnės partnerystės susitarimo pasirašymo Sąjungos vardu ir laikino taikymo (OL L 23, 2018 1 26, p. 1).

2

(3)  Susitarimas paskelbtas OL L 23, 2018 1 26, p. 4 kartu su sprendimu dėl jo pasirašymo.

3

(4)  Susitarimo įsigaliojimo datą Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje paskelbs Tarybos Generalinis sekretoriatas.

4

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

(5)  
  2012 m. lapkričio 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1151/2012 dėl žemės ūkio ir maisto produktų kokybės sistemų (OL L 343, 2012 12 14, p. 1).

5

---

SPRENDIMAI

| 2021 2 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/3

---

KOMISIJOS ĮGYVENDINIMO SPRENDIMAS (ES) 2021/271

2021 m. vasario 17 d.

dėl griežtesnės priežiūros Graikijoje pratęsimo

(pranešta dokumentu Nr. C(2021) 998)

(Tekstas autentiškas tik graikų kalba)

EUROPOS KOMISIJA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į 2013 m. gegužės 21 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 472/2013 dėl euro zonos valstybių narių, kurios turi didelių finansinio stabilumo sunkumų arba kurioms tokie sunkumai gresia, ekonominės ir biudžeto priežiūros griežtinimo (1), ypač į jo 2 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | 2018 m. rugpjūčio 20 d. nustojus teikti Europos stabilumo mechanizmo finansinę pagalbą, Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1192 (2) nuo 2018 m. rugpjūčio 21 d. šešiems mėnesiams Graikijai pradėta taikyti griežtesnė priežiūra. Vėliau ši priežiūra buvo pratęsta keturis kartus (3), kiekvieną kartą – papildomam šešių mėnesių laikotarpiui, paskutinį kartą – nuo 2020 m. rugpjūčio 21 d.; |
| --- | --- |

(1)

2018 m. rugpjūčio 20 d. nustojus teikti Europos stabilumo mechanizmo finansinę pagalbą, Komisijos įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1192 (2) nuo 2018 m. rugpjūčio 21 d. šešiems mėnesiams Graikijai pradėta taikyti griežtesnė priežiūra. Vėliau ši priežiūra buvo pratęsta keturis kartus (3), kiekvieną kartą – papildomam šešių mėnesių laikotarpiui, paskutinį kartą – nuo 2020 m. rugpjūčio 21 d.;

| (2) | nuo 2010 m. Graikija gavo didelę finansinę pagalbą, todėl Graikijos neįvykdyti įsipareigojimai euro zonos valstybėms narėms, Europos finansinio stabilumo fondui ir Europos stabilumo mechanizmui iš viso sudaro 243 700 mln. EUR. Graikija palankiomis sąlygomis gavo finansinę paramą iš savo Europos partnerių, o 2012 m. ir dar kartą 2017 m. pagal Europos stabilumo mechanizmą buvo nustatytos konkrečios priemonės skolos tvarumui padidinti. 2018 m. birželio 22 d. politiniu lygmeniu Euro grupėje buvo susitarta įgyvendinti papildomas priemones skolos tvarumui užtikrinti. Dėl kai kurių iš šių priemonių, įskaitant sumų, lygiaverčių euro zonos nacionalinių centrinių bankų pajamoms, gautoms už Graikijos Vyriausybės obligacijas, laikomas pagal Susitarimą dėl grynojo finansinio turto ir Vertybinių popierių rinkų programą, pervedimą, gali būti susitariama euro grupėje du kartus per metus, remiantis teigiamomis griežtesnės priežiūros ataskaitomis, kuriose vertinama, kaip Graikija laikosi politinių įsipareigojimų, prisiimtų įgyvendinus programą. Buvo panaudotos pirmosios keturios sąlygiškų skolos priemonių dalys, dėl kurių euro grupė susitarė atitinkamai 2019 m. balandžio bei gruodžio mėn. ir 2020 m. birželio bei lapkričio mėn.; |
| --- | --- |

(2)

nuo 2010 m. Graikija gavo didelę finansinę pagalbą, todėl Graikijos neįvykdyti įsipareigojimai euro zonos valstybėms narėms, Europos finansinio stabilumo fondui ir Europos stabilumo mechanizmui iš viso sudaro 243 700 mln. EUR. Graikija palankiomis sąlygomis gavo finansinę paramą iš savo Europos partnerių, o 2012 m. ir dar kartą 2017 m. pagal Europos stabilumo mechanizmą buvo nustatytos konkrečios priemonės skolos tvarumui padidinti. 2018 m. birželio 22 d. politiniu lygmeniu Euro grupėje buvo susitarta įgyvendinti papildomas priemones skolos tvarumui užtikrinti. Dėl kai kurių iš šių priemonių, įskaitant sumų, lygiaverčių euro zonos nacionalinių centrinių bankų pajamoms, gautoms už Graikijos Vyriausybės obligacijas, laikomas pagal Susitarimą dėl grynojo finansinio turto ir Vertybinių popierių rinkų programą, pervedimą, gali būti susitariama euro grupėje du kartus per metus, remiantis teigiamomis griežtesnės priežiūros ataskaitomis, kuriose vertinama, kaip Graikija laikosi politinių įsipareigojimų, prisiimtų įgyvendinus programą. Buvo panaudotos pirmosios keturios sąlygiškų skolos priemonių dalys, dėl kurių euro grupė susitarė atitinkamai 2019 m. balandžio bei gruodžio mėn. ir 2020 m. birželio bei lapkričio mėn.;

| (3) | Graikija įsipareigojo euro grupei tęsti ir užbaigti visas pagal Europos stabilumo mechanizmo paramos stabilumui programą (toliau – programa) priimtas pagrindines reformas ir išlaikyti svarbių reformų, priimtų pagal tą ir ankstesnes programas, tikslus. Graikija taip pat įsipareigojo įgyvendinti konkrečius veiksmus šiose srityse: fiskalinės, įskaitant struktūrinę, politikos, socialinės gerovės, finansinio stabilumo, darbo ir produktų rinkų, privatizavimo ir viešojo administravimo. Tie konkretūs veiksmai, išdėstyti 2018 m. birželio 22 d. euro grupės pareiškimo priede, padės šalinti Graikijos perviršinį makroekonominį disbalansą ir esamus ar potencialius ekonominių sunkumų šaltinius; |
| --- | --- |

(3)

Graikija įsipareigojo euro grupei tęsti ir užbaigti visas pagal Europos stabilumo mechanizmo paramos stabilumui programą (toliau – programa) priimtas pagrindines reformas ir išlaikyti svarbių reformų, priimtų pagal tą ir ankstesnes programas, tikslus. Graikija taip pat įsipareigojo įgyvendinti konkrečius veiksmus šiose srityse: fiskalinės, įskaitant struktūrinę, politikos, socialinės gerovės, finansinio stabilumo, darbo ir produktų rinkų, privatizavimo ir viešojo administravimo. Tie konkretūs veiksmai, išdėstyti 2018 m. birželio 22 d. euro grupės pareiškimo priede, padės šalinti Graikijos perviršinį makroekonominį disbalansą ir esamus ar potencialius ekonominių sunkumų šaltinius;

| (4) | 2020 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2020 m. Graikijai skirtą ataskaitą (4). Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas (5). Nors pažanga matoma keliose srityse, kai augimo potencialas vis dar mažas, o nedarbo lygis – aukštas, tebėra didelių trūkumų ir iš praeities likusių problemų, susijusių su didele valstybės skola, aukštu neveiksnių paskolų lygiu bankų balansuose ir išorės sektoriumi. Šios išvados vėliau patvirtintos 2020 m. lapkričio 18 d. Komisijos pagal Europos Komisijos ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (6) priimtoje įspėjimo mechanizmo ataskaitoje, parengtoje atsižvelgiant į COVID-19 krizę, kurioje Graikija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių 2021 m. reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Visų pirma iš įspėjimo mechanizmo ataskaitos matyti, kad, nors valstybės skola 2019 m. sumažėjo, numatoma, kad dėl ekonomikos nuosmukio ir būtinų priemonių, kurių imtasi pandemijos poveikiui sušvelninti, sąnaudų 2020 m. ji padidės ir viršys 200 % bendrojo vidaus produkto. Graikijos finansų sektoriui tebekyla sunkumų dėl mažo pelningumo, vidurkio nesiekiančių kapitalo pakankamumo rodiklių ir didelės susikaupusių neveiksnių paskolų sankaupos. Grynoji tarptautinių investicijų pozicija tebėra ganėtinai neigiama, nors ji apima didelę valstybės išorės skolą labai palankiomis sąlygomis, ir prognozuojama, kad ji toliau blogės dėl sumažėjusių pajamų iš turizmo. Nedarbo lygis tebėra labai aukštas, o jo lėto mažėjimo tendenciją laikinai nutraukė krizė; |
| --- | --- |

(4)

2020 m. vasario 26 d. Komisija paskelbė 2020 m. Graikijai skirtą ataskaitą (4). Komisija padarė išvadą, kad Graikijoje yra susidaręs perviršinis makroekonominis disbalansas (5). Nors pažanga matoma keliose srityse, kai augimo potencialas vis dar mažas, o nedarbo lygis – aukštas, tebėra didelių trūkumų ir iš praeities likusių problemų, susijusių su didele valstybės skola, aukštu neveiksnių paskolų lygiu bankų balansuose ir išorės sektoriumi. Šios išvados vėliau patvirtintos 2020 m. lapkričio 18 d. Komisijos pagal Europos Komisijos ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1176/2011 (6) priimtoje įspėjimo mechanizmo ataskaitoje, parengtoje atsižvelgiant į COVID-19 krizę, kurioje Graikija nurodyta kaip viena iš valstybių narių, dėl kurių 2021 m. reikės parengti nuodugnią apžvalgą. Visų pirma iš įspėjimo mechanizmo ataskaitos matyti, kad, nors valstybės skola 2019 m. sumažėjo, numatoma, kad dėl ekonomikos nuosmukio ir būtinų priemonių, kurių imtasi pandemijos poveikiui sušvelninti, sąnaudų 2020 m. ji padidės ir viršys 200 % bendrojo vidaus produkto. Graikijos finansų sektoriui tebekyla sunkumų dėl mažo pelningumo, vidurkio nesiekiančių kapitalo pakankamumo rodiklių ir didelės susikaupusių neveiksnių paskolų sankaupos. Grynoji tarptautinių investicijų pozicija tebėra ganėtinai neigiama, nors ji apima didelę valstybės išorės skolą labai palankiomis sąlygomis, ir prognozuojama, kad ji toliau blogės dėl sumažėjusių pajamų iš turizmo. Nedarbo lygis tebėra labai aukštas, o jo lėto mažėjimo tendenciją laikinai nutraukė krizė;

| (5) | nuo pandemijos pradžios ES ir jos valstybės narės ėmėsi precedento neturinčių priemonių žmonių gyvybėms ir pragyvenimo šaltiniams apsaugoti. Reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Graikija toliau priiminėjo biudžetines priemones, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, ir išplėtė fiskalinių ir likvidumo priemonių, skirtų pagalbai labiausiai nukentėjusiems asmenims bei įmonėms suteikti, rinkinį. ES rėmė nacionalines pastangas įveikti sveikatos krizę ir sušvelninti jos staigų poveikį ekonomikai. Ji skyrė savo biudžetą kovai su virusu, aktyvavo Stabilumo ir augimo pakte nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą, pasinaudojo visomis valstybės pagalbos taisyklių teikiamomis lankstumo galimybėmis ir sukūrė naują priemonę, skirtą padėti žmonėms likti darbo rinkoje – paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE). Kartu su priemonėmis, kurių ėmėsi Europos Centrinis Bankas, Europos stabilumo mechanizmas ir Europos investicijų bankas, ES suteikia 750 mlrd. EUR pagal priemonę „Next Generation EU“, kuri turi būti įgyvendinama visų pirma per Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę bus teikiama didelė parama reformų ir investicijų, skirtų valstybių narių ekonomikai stiprinti, įgyvendinimui. Priemonė suteikia Graikijos ekonomikai galimybę atsigauti po dabartinės krizės ir spręsti problemas, su kuriomis ji ir toliau susiduria. Be to, pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą daugiau kaip 1 000 mlrd. EUR ES finansavimas bus nukreiptas į naujus ir sustiprintus prioritetus visose ES politikos srityse, įskaitant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką; |
| --- | --- |

(5)

nuo pandemijos pradžios ES ir jos valstybės narės ėmėsi precedento neturinčių priemonių žmonių gyvybėms ir pragyvenimo šaltiniams apsaugoti. Reaguodama į COVID-19 pandemiją ir laikydamasi suderinto Sąjungos požiūrio, Graikija toliau priiminėjo biudžetines priemones, kad padidintų sveikatos sistemos pajėgumą, ir išplėtė fiskalinių ir likvidumo priemonių, skirtų pagalbai labiausiai nukentėjusiems asmenims bei įmonėms suteikti, rinkinį. ES rėmė nacionalines pastangas įveikti sveikatos krizę ir sušvelninti jos staigų poveikį ekonomikai. Ji skyrė savo biudžetą kovai su virusu, aktyvavo Stabilumo ir augimo pakte nustatytą bendrąją nukrypti leidžiančią išlygą, pasinaudojo visomis valstybės pagalbos taisyklių teikiamomis lankstumo galimybėmis ir sukūrė naują priemonę, skirtą padėti žmonėms likti darbo rinkoje – paramos priemonę nedarbo rizikai dėl ekstremaliosios situacijos mažinti (SURE). Kartu su priemonėmis, kurių ėmėsi Europos Centrinis Bankas, Europos stabilumo mechanizmas ir Europos investicijų bankas, ES suteikia 750 mlrd. EUR pagal priemonę „Next Generation EU“, kuri turi būti įgyvendinama visų pirma per Ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo priemonę (toliau – Priemonė). Pagal Priemonę bus teikiama didelė parama reformų ir investicijų, skirtų valstybių narių ekonomikai stiprinti, įgyvendinimui. Priemonė suteikia Graikijos ekonomikai galimybę atsigauti po dabartinės krizės ir spręsti problemas, su kuriomis ji ir toliau susiduria. Be to, pagal 2021–2027 m. daugiametę finansinę programą daugiau kaip 1 000 mlrd. EUR ES finansavimas bus nukreiptas į naujus ir sustiprintus prioritetus visose ES politikos srityse, įskaitant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką;

| (6) | 2020 m. lapkričio 18 d. Komisija paskelbė aštuntą griežtesnės Graikijos priežiūros vertinimą (7). Jame daroma išvada, kad, nepaisant dėl pandemijos susiklosčiusių nepalankių aplinkybių, Graikija ėmėsi būtinų veiksmų, kad įvykdytų reikiamus konkrečius reformų įsipareigojimus. Ataskaitoje pažymėta, kad valdžios institucijoms per pastaruosius mėnesius pavyko atnaujinti su reformų įsipareigojimais susijusį darbą, po to, kai 2020 m. pirmąjį pusmetį jis buvo sustabdytas dėl precedento neturinčių įvykių, ir buvo įgyvendintos kelios esminės reformos. Europos institucijos palankiai įvertino glaudų ir konstruktyvų bendradarbiavimą visose srityse ir paskatino valdžios institucijas išlaikyti tempą ir prireikus stiprinti pastangas greitai užbaigti neseniai priimtų pirminės teisės aktų įgyvendinimą. Tai visų pirma pasakytina apie finansų sektoriaus reformas, kurias vykdant netrukus turi būti užbaigta ir priimta daug antrinės teisės aktų; |
| --- | --- |

(6)

2020 m. lapkričio 18 d. Komisija paskelbė aštuntą griežtesnės Graikijos priežiūros vertinimą (7). Jame daroma išvada, kad, nepaisant dėl pandemijos susiklosčiusių nepalankių aplinkybių, Graikija ėmėsi būtinų veiksmų, kad įvykdytų reikiamus konkrečius reformų įsipareigojimus. Ataskaitoje pažymėta, kad valdžios institucijoms per pastaruosius mėnesius pavyko atnaujinti su reformų įsipareigojimais susijusį darbą, po to, kai 2020 m. pirmąjį pusmetį jis buvo sustabdytas dėl precedento neturinčių įvykių, ir buvo įgyvendintos kelios esminės reformos. Europos institucijos palankiai įvertino glaudų ir konstruktyvų bendradarbiavimą visose srityse ir paskatino valdžios institucijas išlaikyti tempą ir prireikus stiprinti pastangas greitai užbaigti neseniai priimtų pirminės teisės aktų įgyvendinimą. Tai visų pirma pasakytina apie finansų sektoriaus reformas, kurias vykdant netrukus turi būti užbaigta ir priimta daug antrinės teisės aktų;

| (7) | atsižvelgdama į Komisijos 2020 m. nuodugnią apžvalgą ir remdamasi Komisijos vertinimo rezultatais, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Taryba atsižvelgė į poreikį kovoti su pandemija ir padėti atsigauti ekonomikai – tai pirmas būtinas žingsnis siekiant sudaryti sąlygas koreguoti disbalansą. Ji rekomendavo (8) Graikijai imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, be kita ko, didinant sveikatos priežiūros sistemos atsparumą, parengti sutrumpinto darbo laiko tvarką ir veiksmingą aktyvumo skatinimo paramą siekiant sušvelninti krizės poveikį užimtumui ir socialinį poveikį, taikyti likvidumo užtikrinimo priemones ir skatinti viešąsias bei privačiąsias investicijas keliose prioritetinėse investicijų srityse, įskaitant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Taryba taip pat paragino valdžios institucijas tęsti ir užbaigti reformas laikantis įsipareigojimų, prisiimtų įgyvendinus programą, kad būtų atnaujintas tvarus ekonomikos gaivinimas po to, kai bus laipsniškai sumažinti dėl COVID-19 protrūkio nustatyti apribojimai; |
| --- | --- |

(7)

atsižvelgdama į Komisijos 2020 m. nuodugnią apžvalgą ir remdamasi Komisijos vertinimo rezultatais, Taryba išnagrinėjo 2020 m. nacionalinę reformų programą ir 2020 m. stabilumo programą. Taryba atsižvelgė į poreikį kovoti su pandemija ir padėti atsigauti ekonomikai – tai pirmas būtinas žingsnis siekiant sudaryti sąlygas koreguoti disbalansą. Ji rekomendavo (8) Graikijai imtis visų būtinų priemonių, kad būtų veiksmingai kovojama su pandemija, be kita ko, didinant sveikatos priežiūros sistemos atsparumą, parengti sutrumpinto darbo laiko tvarką ir veiksmingą aktyvumo skatinimo paramą siekiant sušvelninti krizės poveikį užimtumui ir socialinį poveikį, taikyti likvidumo užtikrinimo priemones ir skatinti viešąsias bei privačiąsias investicijas keliose prioritetinėse investicijų srityse, įskaitant žaliąją ir skaitmeninę pertvarką. Taryba taip pat paragino valdžios institucijas tęsti ir užbaigti reformas laikantis įsipareigojimų, prisiimtų įgyvendinus programą, kad būtų atnaujintas tvarus ekonomikos gaivinimas po to, kai bus laipsniškai sumažinti dėl COVID-19 protrūkio nustatyti apribojimai;

| (8) | nuo Europos stabilumo mechanizmo programos įgyvendinimo pabaigos Graikijos bankų sektorius tapo stabilesnis ir atsparesnis sukrėtimams, tačiau išlieka sena rizika ir didelis pamatinis pažeidžiamumas, kuriuos didina neigiamas koronaviruso protrūkio poveikis. Pasinaudodami palankiomis pinigų politikos sąlygomis bankai išlaiko pakankamą likvidumą, tačiau neveiksnių paskolų lygis tebėra aukštas: 2020 m. rugsėjo mėn. jos sudarė 58,7 mlrd. EUR, arba 35,8 % bendrųjų klientų paskolų pozicijų (9). 2016 m. kovo mėn. didžiausią 107,2 mlrd. EUR sumą pasiekusios neveiksnių paskolų sankaupos pirmuosius devynis 2020 m. mėnesius toliau mažėjo, nors ir lėčiau. Tačiau didelė paskolų, kurioms taikomi skolų grąžinimo moratoriumai, dalis rodo didelę riziką, kad pasibaigus moratoriumų galiojimui padidės atidėjinių poreikis ir pablogės turto kokybės rodikliai. Vienas pagrindinių bankų strategijos, skirtos neveiksnių paskolų problemai spręsti, elementų tebėra tolesnis pakeitimas vertybiniais popieriais pagal programą „Hercules“, kurį numatoma baigti 2021 m. pirmąjį pusmetį. Graikijos bankų kapitalo pozicija atitinka reguliavimo reikalavimus, tačiau didėja priežiūros reikalavimai ir kapitalo poreikiai, siekiant vidutiniu laikotarpiu finansuoti neveiksnių paskolų finansinio įsiskolinimo mažinimo procesą, o pelningumas yra mažas, ir numatoma, kad dėl pandemijos ekonominio poveikio jis patirs dar didesnį spaudimą. Todėl Graikijos bankams kyla ypač didelė rizika, kad dėl pandemijos potencialiai padidės finansavimo išlaidos ir vėl pablogės turto kokybė. Valdžios institucijos sėkmingai įgyvendino paramos priemones arba pratęsė jų taikymą, kad nukentėjusios įmonės visą laiką turėtų galimybę gauti finansavimą. Šios pastangos papildo komercinių bankų ir valdymo įmonių lygmens iniciatyvas. Valdžios institucijos taip pat daro pažangą vykdydamos esmines finansų sektoriaus reformas, kuriomis siekiama patobulinti esamas neveiksnių paskolų problemos sprendimo priemones, po to, kai dėl neigiamo COVID-19 protrūkio poveikio buvo vėluojama jas įgyvendinti. Šios reformos, visų pirma neseniai priimta fragmentuoto nemokumo režimo pertvarka, gali padėti vidutiniu laikotarpiu sušvelninti krizės poveikį privačiojo sektoriaus įsiskolinimui. Šių reformų poveikis priklausys nuo to, ar jos bus įgyvendintos laiku ir veiksmingai; |
| --- | --- |

(8)

nuo Europos stabilumo mechanizmo programos įgyvendinimo pabaigos Graikijos bankų sektorius tapo stabilesnis ir atsparesnis sukrėtimams, tačiau išlieka sena rizika ir didelis pamatinis pažeidžiamumas, kuriuos didina neigiamas koronaviruso protrūkio poveikis. Pasinaudodami palankiomis pinigų politikos sąlygomis bankai išlaiko pakankamą likvidumą, tačiau neveiksnių paskolų lygis tebėra aukštas: 2020 m. rugsėjo mėn. jos sudarė 58,7 mlrd. EUR, arba 35,8 % bendrųjų klientų paskolų pozicijų (9). 2016 m. kovo mėn. didžiausią 107,2 mlrd. EUR sumą pasiekusios neveiksnių paskolų sankaupos pirmuosius devynis 2020 m. mėnesius toliau mažėjo, nors ir lėčiau. Tačiau didelė paskolų, kurioms taikomi skolų grąžinimo moratoriumai, dalis rodo didelę riziką, kad pasibaigus moratoriumų galiojimui padidės atidėjinių poreikis ir pablogės turto kokybės rodikliai. Vienas pagrindinių bankų strategijos, skirtos neveiksnių paskolų problemai spręsti, elementų tebėra tolesnis pakeitimas vertybiniais popieriais pagal programą „Hercules“, kurį numatoma baigti 2021 m. pirmąjį pusmetį. Graikijos bankų kapitalo pozicija atitinka reguliavimo reikalavimus, tačiau didėja priežiūros reikalavimai ir kapitalo poreikiai, siekiant vidutiniu laikotarpiu finansuoti neveiksnių paskolų finansinio įsiskolinimo mažinimo procesą, o pelningumas yra mažas, ir numatoma, kad dėl pandemijos ekonominio poveikio jis patirs dar didesnį spaudimą. Todėl Graikijos bankams kyla ypač didelė rizika, kad dėl pandemijos potencialiai padidės finansavimo išlaidos ir vėl pablogės turto kokybė. Valdžios institucijos sėkmingai įgyvendino paramos priemones arba pratęsė jų taikymą, kad nukentėjusios įmonės visą laiką turėtų galimybę gauti finansavimą. Šios pastangos papildo komercinių bankų ir valdymo įmonių lygmens iniciatyvas. Valdžios institucijos taip pat daro pažangą vykdydamos esmines finansų sektoriaus reformas, kuriomis siekiama patobulinti esamas neveiksnių paskolų problemos sprendimo priemones, po to, kai dėl neigiamo COVID-19 protrūkio poveikio buvo vėluojama jas įgyvendinti. Šios reformos, visų pirma neseniai priimta fragmentuoto nemokumo režimo pertvarka, gali padėti vidutiniu laikotarpiu sušvelninti krizės poveikį privačiojo sektoriaus įsiskolinimui. Šių reformų poveikis priklausys nuo to, ar jos bus įgyvendintos laiku ir veiksmingai;

| (9) | nepaisant pastaraisiais metais padarytos pažangos, pvz., įmonei užregistruoti reikalingo laiko sutrumpinimo ir smulkiųjų investuotojų apsaugos stiprinimo, Graikija vis dar patiria didelių sunkumų dėl savo verslo aplinkos ir teismų sistemos; tai rodo prasti veiklos rezultatai keliose srityse (pvz., sutarčių vykdymo užtikrinimo, nuosavybės registravimo, nemokumo problemų sprendimo ir kt.). Valdžios institucijos toliau siekia gerinti reglamentavimo aplinką ir didinti konkurencingumą, nepaisant sunkumų, kilusių dėl tebesitęsiančios COVID-19 pandemijos. Nuolatinė pažanga įgyvendinant teisingumo sistemos reformas, įskaitant tarpininkavimo rėmimo veiksmus, ir naujausi veiksmai, kurių imtasi produktų rinkoms pertvarkyti ir rinkos priežiūrai gerinti, gali padėti Graikijai atsigauti, tačiau reikia ir toliau dėti pastangas verslo aplinkai gerinti. Valdžios institucijos taip pat daro pažangą vykdydamos pagrindines reformas, kuriomis siekiama gerinti Graikijos skaitmeninės veiklos rezultatus, kurie tebėra vieni mažiausių ES. Graikija taip pat yra įsipareigojusi iki 2021 m. pradžios įgyvendinti didelę viešųjų pirkimų reformą, kartu toliau vykdydama papildomus veiksmus, kad dar labiau sumažintų įmonėms ir piliečiams tenkančią administracinę naštą; |
| --- | --- |

(9)

nepaisant pastaraisiais metais padarytos pažangos, pvz., įmonei užregistruoti reikalingo laiko sutrumpinimo ir smulkiųjų investuotojų apsaugos stiprinimo, Graikija vis dar patiria didelių sunkumų dėl savo verslo aplinkos ir teismų sistemos; tai rodo prasti veiklos rezultatai keliose srityse (pvz., sutarčių vykdymo užtikrinimo, nuosavybės registravimo, nemokumo problemų sprendimo ir kt.). Valdžios institucijos toliau siekia gerinti reglamentavimo aplinką ir didinti konkurencingumą, nepaisant sunkumų, kilusių dėl tebesitęsiančios COVID-19 pandemijos. Nuolatinė pažanga įgyvendinant teisingumo sistemos reformas, įskaitant tarpininkavimo rėmimo veiksmus, ir naujausi veiksmai, kurių imtasi produktų rinkoms pertvarkyti ir rinkos priežiūrai gerinti, gali padėti Graikijai atsigauti, tačiau reikia ir toliau dėti pastangas verslo aplinkai gerinti. Valdžios institucijos taip pat daro pažangą vykdydamos pagrindines reformas, kuriomis siekiama gerinti Graikijos skaitmeninės veiklos rezultatus, kurie tebėra vieni mažiausių ES. Graikija taip pat yra įsipareigojusi iki 2021 m. pradžios įgyvendinti didelę viešųjų pirkimų reformą, kartu toliau vykdydama papildomus veiksmus, kad dar labiau sumažintų įmonėms ir piliečiams tenkančią administracinę naštą;

| (10) | 2010 m. Graikijai buvo užkirstas kelias skolintis finansų rinkoje; 2017 m. liepos mėn. išleidusi Vyriausybės obligacijų ji pamažu atgauna galimybę patekti į rinką. 2018 m. Graikijai sėkmingai užbaigus ESM programą, jos Vyriausybės obligacijų pajamingumas pradėjo lėtai mažėti, o 2019 m. labai sumažėjo. Nuo pandemijos pradžios Graikija sėkmingai išleido tiek iždo vekselių, tiek ilgalaikių obligacijų, o tai rodo ilgalaikes galimybes gauti finansavimą rinkoje. Prie dabartinių palankių finansavimo sąlygų prisideda likvidumo priemonės, dėl kurių susitarta Europos lygmeniu, įskaitant Europos Centrinio Banko specialiąją pandeminę pirkimo programą. Remiantis 8-ojoje griežtesnės priežiūros ataskaitoje pateikta skolos tvarumo analize, numatoma, kad vidutiniu laikotarpiu valdžios sektoriaus bendrieji finansavimo poreikiai svyruos ties maždaug 15 % BVP; |
| --- | --- |

(10)

2010 m. Graikijai buvo užkirstas kelias skolintis finansų rinkoje; 2017 m. liepos mėn. išleidusi Vyriausybės obligacijų ji pamažu atgauna galimybę patekti į rinką. 2018 m. Graikijai sėkmingai užbaigus ESM programą, jos Vyriausybės obligacijų pajamingumas pradėjo lėtai mažėti, o 2019 m. labai sumažėjo. Nuo pandemijos pradžios Graikija sėkmingai išleido tiek iždo vekselių, tiek ilgalaikių obligacijų, o tai rodo ilgalaikes galimybes gauti finansavimą rinkoje. Prie dabartinių palankių finansavimo sąlygų prisideda likvidumo priemonės, dėl kurių susitarta Europos lygmeniu, įskaitant Europos Centrinio Banko specialiąją pandeminę pirkimo programą. Remiantis 8-ojoje griežtesnės priežiūros ataskaitoje pateikta skolos tvarumo analize, numatoma, kad vidutiniu laikotarpiu valdžios sektoriaus bendrieji finansavimo poreikiai svyruos ties maždaug 15 % BVP;

| (11) | atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad griežtesnę priežiūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 straipsnį pagrindžiančios sąlygos vis dar egzistuoja. Visų pirma, Graikijai ir toliau kyla su finansiniu stabilumu susijusi rizika, kuri, jei pasireikštų, galėtų turėti neigiamą šalutinį poveikį kitoms euro zonos valstybėms narėms. Jei koks nors šalutinis poveikis pasireikštų, jis galėtų būti netiesioginis, t. y. paveikti investuotojų pasitikėjimą ir kartu bankų ir valstybių refinansavimo išlaidas kitose euro zonos valstybėse narėse; |
| --- | --- |

(11)

atsižvelgdama į tai, kas išdėstyta, Komisija daro išvadą, kad griežtesnę priežiūrą pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 straipsnį pagrindžiančios sąlygos vis dar egzistuoja. Visų pirma, Graikijai ir toliau kyla su finansiniu stabilumu susijusi rizika, kuri, jei pasireikštų, galėtų turėti neigiamą šalutinį poveikį kitoms euro zonos valstybėms narėms. Jei koks nors šalutinis poveikis pasireikštų, jis galėtų būti netiesioginis, t. y. paveikti investuotojų pasitikėjimą ir kartu bankų ir valstybių refinansavimo išlaidas kitose euro zonos valstybėse narėse;

| (12) | todėl vidutiniu laikotarpiu Graikija turi ir toliau imtis priemonių sunkumų šaltiniams arba potencialiems šaltiniams šalinti ir įgyvendinti struktūrines reformas patikimam ir tvariam ekonomikos atsigavimui paremti, kad sumažintų kelių iš praeities likusių veiksnių poveikį. Šie veiksniai, be kita ko, yra didelis ir užsitęsęs nuosmukis per krizę, Graikijos skolos naštos dydis, finansų sektoriaus pažeidžiamumas, vis dar palyginti stiprios finansų sektoriaus ir Graikijos viešųjų finansų tarpusavio sąsajos, be kita ko, valstybės nuosavybės forma, rizika, kad didelė įtampa bet kuriame iš tų sektorių gali išplisti į kitas valstybes nares, taip pat euro zonos valstybėms narėms kylanti rizika dėl Graikijos valstybės skolos; |
| --- | --- |

(12)

todėl vidutiniu laikotarpiu Graikija turi ir toliau imtis priemonių sunkumų šaltiniams arba potencialiems šaltiniams šalinti ir įgyvendinti struktūrines reformas patikimam ir tvariam ekonomikos atsigavimui paremti, kad sumažintų kelių iš praeities likusių veiksnių poveikį. Šie veiksniai, be kita ko, yra didelis ir užsitęsęs nuosmukis per krizę, Graikijos skolos naštos dydis, finansų sektoriaus pažeidžiamumas, vis dar palyginti stiprios finansų sektoriaus ir Graikijos viešųjų finansų tarpusavio sąsajos, be kita ko, valstybės nuosavybės forma, rizika, kad didelė įtampa bet kuriame iš tų sektorių gali išplisti į kitas valstybes nares, taip pat euro zonos valstybėms narėms kylanti rizika dėl Graikijos valstybės skolos;

| (13) | siekiant pašalinti likutinę riziką ir stebėti, kaip vykdomi tuo tikslu prisiimti įsipareigojimai, būtina ir tinkama pratęsti griežtesnės priežiūros taikymą Graikijai pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 straipsnio 1 dalį; |
| --- | --- |

(13)

siekiant pašalinti likutinę riziką ir stebėti, kaip vykdomi tuo tikslu prisiimti įsipareigojimai, būtina ir tinkama pratęsti griežtesnės priežiūros taikymą Graikijai pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 straipsnio 1 dalį;

| (14) | 2021 m. sausio 14 d. atsiųstu raštu Graikijai buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę apie Komisijos vertinimą. 2021 m. sausio 27 d. atsakyme Graikija iš esmės sutiko su Komisijos atliktu šaliai kylančių ekonominių iššūkių, kurie yra pagrindas tęsti griežtesnę priežiūrą, vertinimu; |
| --- | --- |

(14)

2021 m. sausio 14 d. atsiųstu raštu Graikijai buvo suteikta galimybė pareikšti savo nuomonę apie Komisijos vertinimą. 2021 m. sausio 27 d. atsakyme Graikija iš esmės sutiko su Komisijos atliktu šaliai kylančių ekonominių iššūkių, kurie yra pagrindas tęsti griežtesnę priežiūrą, vertinimu;

| (15) | Graikija ir toliau naudosis technine parama, teikiama pagal naująją techninės paramos priemonę, kuri visų pirma padės valstybėms narėms parengiant ir įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus; |
| --- | --- |

(15)

Graikija ir toliau naudosis technine parama, teikiama pagal naująją techninės paramos priemonę, kuri visų pirma padės valstybėms narėms parengiant ir įgyvendinant ekonomikos gaivinimo ir atsparumo didinimo planus;

| (16) | vykdydama griežtesnę priežiūrą Komisija ketina glaudžiai bendradarbiauti su Europos stabilumo mechanizmu pagal jo išankstinio perspėjimo sistemą, |
| --- | --- |

(16)

vykdydama griežtesnę priežiūrą Komisija ketina glaudžiai bendradarbiauti su Europos stabilumo mechanizmu pagal jo išankstinio perspėjimo sistemą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Griežtesnės Graikijos priežiūros pagal Reglamento (ES) Nr. 472/2013 2 straipsnio 1 dalį, pradėtos taikyti Įgyvendinimo sprendimu (ES) 2018/1192, laikotarpis pratęsiamas dar šešiems mėnesiams, skaičiuojant nuo 2021 m. vasario 21 d.

2 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Graikijos Respublikai.

Priimta Briuselyje 2021 m. vasario 17 d.

Komisijos vardu

Paolo GENTILONI

Komisijos narė

---

(1)  
  OL L 140, 2013 5 27, p. 1.

1

(2)  
  2018 m. liepos 11 d. Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2018/1192 pradėti griežtesnę priežiūrą Graikijoje (OL L 211, 2018 8 22, p. 1).

2

(3)  Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/338 (OL L 60, 2019 2 28, p. 17); Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2019/1287 (OL L 202, 2019 7 31, p. 110); Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/280 (OL L 59, 2020 2 28, p. 9) ir Komisijos įgyvendinimo sprendimas (ES) 2020/5086 (OL L 248, 2020 7 31, p. 20).

3

(4)  SWD(2020) 507 final.

4

final

(5)  COM(2020) 150 final.

5

final

(6)  
  2011 m. lapkričio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 1176/2011 dėl makroekonominių disbalansų prevencijos ir naikinimo (OL L 306, 2011 11 23, p. 25).

6

(7)  Europos Komisija, Enhanced Surveillance Report – Greece, November 2020 (liet. „Griežtesnės priežiūros ataskaita. Graikija“, 2020 m. gegužės mėn.), Institutional Paper 127, 2020 m. gegužės mėn.

7

Enhanced Surveillance Report – Greece

Institutional Paper

(8)  
  2020 m. liepos 20 d. Tarybos rekomendacija dėl 2020 m. Graikijos nacionalinės reformų programos su Tarybos nuomone dėl 2020 m. Graikijos stabilumo programos (OL C 282, 2020 8 26, p. 46).

8

(9)  
  Šaltinis: Graikijos bankas, duomenys atskirų bankų lygmeniu.

9

Šaltinis

---

| 2021 2 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/7 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/7

---

EUROPOS VERTYBINIŲ POPIERIŲ IR RINKŲ INSTITUCIJOS SPRENDIMAS (ES) 2021/272

2020 m. gruodžio 16 d.

kuriuo pratęsiamas fiziniams arba juridiniams asmenims, turintiems grynąsias trumpąsias pozicijas, taikomas laikinasis reikalavimas laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte

EUROPOS VERTYBINIŲ POPIERIŲ IR RINKŲ INSTITUCIJOS PRIEŽIŪROS TARYBA,

atsižvelgdama į Sutartį dėl Europos Sąjungos veikimo,

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo IX priedą,

atsižvelgdama į 2010 m. lapkričio 24 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija) ir iš dalies keičiamas Sprendimas Nr. 716/2009/EB bei panaikinamas Komisijos sprendimas 2009/77/EB (1), ypač į jo 9 straipsnio 5 dalį, 43 straipsnio 1 dalį ir 44 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 2012 m. kovo 14 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 236/2012 dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų (2), ypač į jo 28 straipsnio 1 dalį,

atsižvelgdama į 2012 m. liepos 5 d. Komisijos deleguotąjį reglamentą (ES) Nr. 918/2012, kuriuo papildomos Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir tam tikrų kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių aspektų nuostatos, susijusios su apibrėžtimis, grynųjų trumpųjų pozicijų apskaičiavimu, padengtais valstybės kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriais, informacijos pranešimo ribomis, likvidumo ribomis apribojimams sustabdyti, dideliu finansinių priemonių vertės sumažėjimu ir neigiamais įvykiais (3), ypač į jo 24 straipsnį,

atsižvelgdama į 2020 m. kovo 16 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) sprendimą (ES) 2020/525, kuriuo iš fizinių arba juridinių asmenų, turinčių grynąsias trumpąsias pozicijas, reikalaujama laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte (4),

atsižvelgdama į 2020 m. birželio 10 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos sprendimą (ES) 2020/1123, kuriuo pratęsiamas fiziniams arba juridiniams asmenims, turintiems grynąsias trumpąsias pozicijas, taikomas laikinasis reikalavimas laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte (5), ir į 2020 m. rugsėjo 16 d. Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos sprendimą (ES) 2020/1689, kuriuo pratęsiamas fiziniams arba juridiniams asmenims, turintiems grynąsias trumpąsias pozicijas, taikomas laikinasis reikalavimas laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte (6),

kadangi:

1.   ĮŽANGA

ĮŽANGA

| (1) | ESMA sprendime (ES) 2020/525 pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punktą reikalaujama, kad fiziniai arba juridiniai asmenys, turintys grynųjų trumpųjų pozicijų, susijusių su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, pateiktų kompetentingoms institucijoms duomenis apie tokias pozicijas, jei jos viršytų 0,1 proc. išleisto akcinio kapitalo ribą arba nukristų žemiau jos. |
| --- | --- |

(1)

ESMA sprendime (ES) 2020/525 pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punktą reikalaujama, kad fiziniai arba juridiniai asmenys, turintys grynųjų trumpųjų pozicijų, susijusių su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, pateiktų kompetentingoms institucijoms duomenis apie tokias pozicijas, jei jos viršytų 0,1 proc. išleisto akcinio kapitalo ribą arba nukristų žemiau jos.

| (2) | Atsižvelgiant į neseniai finansų rinkose įvykusius išskirtinius pokyčius, ESMA sprendimu (ES) 2020/525 sukuriama priemonė yra susijusi su tuo, kad nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir ESMA yra būtina žinoti apie rinkos dalyvių įgytas grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su akcijomis, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje. |
| --- | --- |

(2)

Atsižvelgiant į neseniai finansų rinkose įvykusius išskirtinius pokyčius, ESMA sprendimu (ES) 2020/525 sukuriama priemonė yra susijusi su tuo, kad nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ir ESMA yra būtina žinoti apie rinkos dalyvių įgytas grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su akcijomis, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje.

| (3) | Sprendimu (ES) 2020/1123 ir Sprendimu (ES) 2020/1689 ESMA atnaujino laikiną reikalavimą, nes, nepaisant dalinio ES finansų rinkų atsigavimo nuo nuostolių, patirtų nuo pandemijos protrūkio, perspektyvos atsigauti ateityje buvo neaiškios, grėsmės tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui bei finansų sistemos stabilumui vis dar išliko ir jos turėjo pasekmių visai ES. |
| --- | --- |

(3)

Sprendimu (ES) 2020/1123 ir Sprendimu (ES) 2020/1689 ESMA atnaujino laikiną reikalavimą, nes, nepaisant dalinio ES finansų rinkų atsigavimo nuo nuostolių, patirtų nuo pandemijos protrūkio, perspektyvos atsigauti ateityje buvo neaiškios, grėsmės tvarkingam finansų rinkų veikimui ir vientisumui bei finansų sistemos stabilumui vis dar išliko ir jos turėjo pasekmių visai ES.

| (4) | Pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 10 dalį ESMA turi šią priemonę periodiškai, bet ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius, persvarstyti. |
| --- | --- |

(4)

Pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 10 dalį ESMA turi šią priemonę periodiškai, bet ne rečiau kaip kartą per tris mėnesius, persvarstyti.

| (5) | ESMA šią priemonę persvarstė išanalizavusi veiklos rodiklius, įskaitant kainas, kintamumą, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių kainų skirtumų indeksus, taip pat grynųjų trumpųjų pozicijų, ypač patenkančių į 0,1–0,2 proc. intervalą, raidą. Remdamasi atlikta analize, ESMA nusprendė, kad priemonę reikėtų pratęsti dar trims mėnesiams. |
| --- | --- |

(5)

ESMA šią priemonę persvarstė išanalizavusi veiklos rodiklius, įskaitant kainas, kintamumą, kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių kainų skirtumų indeksus, taip pat grynųjų trumpųjų pozicijų, ypač patenkančių į 0,1–0,2 proc. intervalą, raidą. Remdamasi atlikta analize, ESMA nusprendė, kad priemonę reikėtų pratęsti dar trims mėnesiams.

2.   PRIEMONĖS PAJĖGUMAS SUMAŽINTI KILUSIAS GRĖSMES IR TARPVALSTYBINIS POVEIKIS (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 2 DALIES a PUNKTAS))

PRIEMONĖS PAJĖGUMAS SUMAŽINTI KILUSIAS GRĖSMES IR TARPVALSTYBINIS POVEIKIS (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 2 DALIES a PUNKTAS))

a)   Grėsmė tinkamam finansų rinkų veikimui ir vientisumui

Grėsmė tinkamam finansų rinkų veikimui ir vientisumui

| (6) | ESMA mano, kad, dabartiniame kontekste, kuriam didelę įtaką daro COVID-19 pandemijos pokyčiai ir su tuo susijęs netikrumas, rizikų tvarkingam ES finansų rinkų veikimui ir vientisumui nustatymas turtėtų būti paremtas visos makroekonominės aplinkos vertinimu, kartu su finansų rinkų raida. |
| --- | --- |

(6)

ESMA mano, kad, dabartiniame kontekste, kuriam didelę įtaką daro COVID-19 pandemijos pokyčiai ir su tuo susijęs netikrumas, rizikų tvarkingam ES finansų rinkų veikimui ir vientisumui nustatymas turtėtų būti paremtas visos makroekonominės aplinkos vertinimu, kartu su finansų rinkų raida.

| (7) | Dėl makroekonominės aplinkos COVID-19 pandemija toliau turi neigiamų pasekmių realiajai ekonomikai, o bendros ateities atsigavimo perspektyvos yra neaiškios, nepaisant naujausių teigiamų pokyčių vakcinų srityje ES ir už jos ribų. ESMA ankstesniame Sprendime išreikštas susirūpinimas dėl galimo COVID-19 atvejų skaičiaus padidėjimo išsipildė ir prasidėjo antroji pandemijos banga. Susiję duomenys apie naujus atvejus, hospitalizuotų asmenų skaičių, intensyvios priežiūros skyriaus užimtumo rodiklius ir mirtis yra palyginami arba net prastesni nei kovo ar balandžio laikotarpiu. |
| --- | --- |

(7)

Dėl makroekonominės aplinkos COVID-19 pandemija toliau turi neigiamų pasekmių realiajai ekonomikai, o bendros ateities atsigavimo perspektyvos yra neaiškios, nepaisant naujausių teigiamų pokyčių vakcinų srityje ES ir už jos ribų. ESMA ankstesniame Sprendime išreikštas susirūpinimas dėl galimo COVID-19 atvejų skaičiaus padidėjimo išsipildė ir prasidėjo antroji pandemijos banga. Susiję duomenys apie naujus atvejus, hospitalizuotų asmenų skaičių, intensyvios priežiūros skyriaus užimtumo rodiklius ir mirtis yra palyginami arba net prastesni nei kovo ar balandžio laikotarpiu.

| (8) | Todėl visoje ES buvo imtasi plitimo valdymo priemonių: nuo vietinių izoliavimo priemonių ir komendanto valandos iki izoliavimo priemonių nacionaliniu mastu. Kaip ir pirmosios pandemijos bangos atveju, prognozuojama, kad šios priemonės turės poveikio nacionalinėms ekonomikoms trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu. |
| --- | --- |

(8)

Todėl visoje ES buvo imtasi plitimo valdymo priemonių: nuo vietinių izoliavimo priemonių ir komendanto valandos iki izoliavimo priemonių nacionaliniu mastu. Kaip ir pirmosios pandemijos bangos atveju, prognozuojama, kad šios priemonės turės poveikio nacionalinėms ekonomikoms trumpuoju ir ilguoju laikotarpiu.

| (9) | Šiuo atžvilgiu Europos Komisijos (EK) rudens Europos ekonominė prognozė (7) rodo, kad metinis realusis BVP euro zonoje 2020 m. sumažės 7,8 proc. ir visose valstybėse narėse bus reikšmingų skirtumų. Nėra tikėtina, kad iki 2022 m. pabaigos BVP euro zonoje ir ES atsigaus (8). |
| --- | --- |

(9)

Šiuo atžvilgiu Europos Komisijos (EK) rudens Europos ekonominė prognozė (7) rodo, kad metinis realusis BVP euro zonoje 2020 m. sumažės 7,8 proc. ir visose valstybėse narėse bus reikšmingų skirtumų. Nėra tikėtina, kad iki 2022 m. pabaigos BVP euro zonoje ir ES atsigaus (8).

7

8

| (10) | Be to, prognozuojama, kad 2020 m. nedarbo lygis euro zonoje pasieks 8,3 proc. (7,7 proc. ES) ir toliau didės 2021 m. (9) |
| --- | --- |

(10)

Be to, prognozuojama, kad 2020 m. nedarbo lygis euro zonoje pasieks 8,3 proc. (7,7 proc. ES) ir toliau didės 2021 m. (9)

9

| (11) | Dėl finansų rinkų raidos, teigiamos naujienos, susijusios su vakcinų kūrimu ir veiksmingumu, visai neseniai reikšmingai pagerino rinkos vertes ir kitus susijusius parametrus: nuo 2020 m. lapkričio 6 d., prekybos dienos iki pirmojo teigiamo pranešimo apie vakciną kandidatę (10), iki 2020 m. gruodžio 2 d., „Stoxx Europe 800“ indeksas, išskyrus Šveicariją, ir „Eurostoxx 50“ indeksas išaugo atitinkamai 8,7 proc. ir 9,9 proc. ir ši tendencija taip pat pastebėta pagrindiniuose nacionaliniuose indeksuose, kurie vidutiniškai išaugo 10 proc. |
| --- | --- |

(11)

Dėl finansų rinkų raidos, teigiamos naujienos, susijusios su vakcinų kūrimu ir veiksmingumu, visai neseniai reikšmingai pagerino rinkos vertes ir kitus susijusius parametrus: nuo 2020 m. lapkričio 6 d., prekybos dienos iki pirmojo teigiamo pranešimo apie vakciną kandidatę (10), iki 2020 m. gruodžio 2 d., „Stoxx Europe 800“ indeksas, išskyrus Šveicariją, ir „Eurostoxx 50“ indeksas išaugo atitinkamai 8,7 proc. ir 9,9 proc. ir ši tendencija taip pat pastebėta pagrindiniuose nacionaliniuose indeksuose, kurie vidutiniškai išaugo 10 proc.

10

| (12) | Tačiau pasirenkant „Eurostoxx 50“ indekso rezultatus kaip atskaitos tašką, jo kainų atsigavimas (–8 proc., palyginti su vasario mėn.) yra reikšmingai silpnesnis nei kitų indeksų, pavyzdžiui, „Nikkei 225“ (+14,1 proc., palyginti su vasario mėn.), „S&P 500“ (+8,6 proc., palyginti su vasario mėn.) ar „CSI 300“ (+22,3 proc., palyginti su vasario mėn.) [1 pav.]. |
| --- | --- |

(12)

Tačiau pasirenkant „Eurostoxx 50“ indekso rezultatus kaip atskaitos tašką, jo kainų atsigavimas (–8 proc., palyginti su vasario mėn.) yra reikšmingai silpnesnis nei kitų indeksų, pavyzdžiui, „Nikkei 225“ (+14,1 proc., palyginti su vasario mėn.), „S&P 500“ (+8,6 proc., palyginti su vasario mėn.) ar „CSI 300“ (+22,3 proc., palyginti su vasario mėn.) [1 pav.].

| (13) | Žiūrint konkrečiai į bankų sektorių, indekso „STOXX Europe Total Market Banks“ (Europos bankai) nuostoliai 2020 m. gruodžio 2 d. siekė 22 proc., palyginti su vasario 20 d., o tai pagerėjimas, lyginant su 37 proc. sumažėjimu, užfiksuotu rugsėjo mėn. [1 pav.]. Analizuojant kai kurių pagrindinių Europos kredito įstaigų (DE, ES, IT, FR) akcijų kainas, jos sumažėjo 3,41–42,62 proc. Nepaisant kainų mažėjimo tendencijų pagerėjimo vasario–rugsėjo mėn. laikotarpiu (10 proc.–59 proc.), šie duomenys rodo bankų sektoriaus silpnumą. |
| --- | --- |

(13)

Žiūrint konkrečiai į bankų sektorių, indekso „STOXX Europe Total Market Banks“ (Europos bankai) nuostoliai 2020 m. gruodžio 2 d. siekė 22 proc., palyginti su vasario 20 d., o tai pagerėjimas, lyginant su 37 proc. sumažėjimu, užfiksuotu rugsėjo mėn. [1 pav.]. Analizuojant kai kurių pagrindinių Europos kredito įstaigų (DE, ES, IT, FR) akcijų kainas, jos sumažėjo 3,41–42,62 proc. Nepaisant kainų mažėjimo tendencijų pagerėjimo vasario–rugsėjo mėn. laikotarpiu (10 proc.–59 proc.), šie duomenys rodo bankų sektoriaus silpnumą.

| (14) | Be to, išlieka turto vertinimo atsiejimo nuo ekonomikos pagrindų rizika, o tai kelia klausimų dėl rinkos atsigavimo tvarumo ateityje (11). Kaip nurodyta 2020 m. lapkričio 11 d. ESMA rizikos valdymo sistemoje (12), tai, kokiu mastu šios rizikos toliau materializuosis, labai priklausys nuo trijų veiksnių: pandemijos poveikio ekonomikai, rinkos lūkesčių dėl piniginių ir fiskalinės paramos priemonių ir papildomų išorės įvykių ir taip trapioje pasaulinėje aplinkoje. |
| --- | --- |

(14)

Be to, išlieka turto vertinimo atsiejimo nuo ekonomikos pagrindų rizika, o tai kelia klausimų dėl rinkos atsigavimo tvarumo ateityje (11). Kaip nurodyta 2020 m. lapkričio 11 d. ESMA rizikos valdymo sistemoje (12), tai, kokiu mastu šios rizikos toliau materializuosis, labai priklausys nuo trijų veiksnių: pandemijos poveikio ekonomikai, rinkos lūkesčių dėl piniginių ir fiskalinės paramos priemonių ir papildomų išorės įvykių ir taip trapioje pasaulinėje aplinkoje.

11

12

| (15) | Visgi finansų rinkose yra kitų teigiamų ženklų. Dėl vakcinų sukūrimo kilęs pasitikėjimas taip pat atsispindi kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (angl. CDS) vertės skirtumų, vyriausybinių obligacijų palūkanų normų ir kintamumo raidoje. |
| --- | --- |

(15)

Visgi finansų rinkose yra kitų teigiamų ženklų. Dėl vakcinų sukūrimo kilęs pasitikėjimas taip pat atsispindi kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių (angl. CDS) vertės skirtumų, vyriausybinių obligacijų palūkanų normų ir kintamumo raidoje.

| (16) | Europos bendrovių kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumas išlieka penkiais baziniais punktais didesnis nei nustatytas 2020 m. vasario mėn. (vertės panašios į vertes ESMA sprendime (ES) 2020/1689), o Europos didelio pajamingumo vertybinių popierių kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumas, Europos finansiniai rodikliai ir Europos subordinuotųjų vertybinių popierių finansiniai rodikliai atitinkamai sumažėjo 39,6 ir 25 baziniais punktais, palyginti su vertėmis ESMA Sprendime (ES) 2020/1689 [1 pav.]. |
| --- | --- |

(16)

Europos bendrovių kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumas išlieka penkiais baziniais punktais didesnis nei nustatytas 2020 m. vasario mėn. (vertės panašios į vertes ESMA sprendime (ES) 2020/1689), o Europos didelio pajamingumo vertybinių popierių kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandorių vertės skirtumas, Europos finansiniai rodikliai ir Europos subordinuotųjų vertybinių popierių finansiniai rodikliai atitinkamai sumažėjo 39,6 ir 25 baziniais punktais, palyginti su vertėmis ESMA Sprendime (ES) 2020/1689 [1 pav.].

| (17) | Be to, panašu, kad sumažėjo 10 metų Vyriausybės obligacijų pajamingumas: DE, ES, FR ir IT 10 metų Vyriausybės obligacijų pajamingumas vidutiniškai sumažėjo 14 bazinių punktų, palyginti su vasario 20 d. lygiu [1 pav.]. |
| --- | --- |

(17)

Be to, panašu, kad sumažėjo 10 metų Vyriausybės obligacijų pajamingumas: DE, ES, FR ir IT 10 metų Vyriausybės obligacijų pajamingumas vidutiniškai sumažėjo 14 bazinių punktų, palyginti su vasario 20 d. lygiu [1 pav.].

| (18) | Kalbant apie numanomą kintamumą, jis nuolat mažėja, bet ir toliau labai priklauso nuo rinkos naujienų. Palyginti su 2020 m. vasario mėn., indeksu „VSTOXX“ (13) matuojamas kintamumas išlieka didelis (+8 proc.), panašiai kaip indeksas „VIX“ (14), kuris 2020 m. gruodžio 2 d. išlieka +5 proc., palyginti su 2020 m. vasario mėn. [1 pav.]. |
| --- | --- |

(18)

Kalbant apie numanomą kintamumą, jis nuolat mažėja, bet ir toliau labai priklauso nuo rinkos naujienų. Palyginti su 2020 m. vasario mėn., indeksu „VSTOXX“ (13) matuojamas kintamumas išlieka didelis (+8 proc.), panašiai kaip indeksas „VIX“ (14), kuris 2020 m. gruodžio 2 d. išlieka +5 proc., palyginti su 2020 m. vasario mėn. [1 pav.].

13

14

| (19) | Akcijų, kurių grynoji trumpoji pozicija patenka į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis nuo 2020 m. kovo mėn. smarkiai nesumažėjo ir toliau viršija visas grynąsias trumpąsias pozicijas vidutiniškai 12 proc., panašiai kaip rugsėjo mėn. (15) (tada ji siekė 13 proc.) [6 pav.]. |
| --- | --- |

(19)

Akcijų, kurių grynoji trumpoji pozicija patenka į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis nuo 2020 m. kovo mėn. smarkiai nesumažėjo ir toliau viršija visas grynąsias trumpąsias pozicijas vidutiniškai 12 proc., panašiai kaip rugsėjo mėn. (15) (tada ji siekė 13 proc.) [6 pav.].

15

| (20) | Kaip jau nurodyta ankstesniuose ESMA Sprendimuose, nustačius žemesnę pranešimo ribą, kai kuriose valstybėse grynosios trumposios pozicijos, patenkančios į 0,1–0,2 proc. intervalą, sudarė reikšmingą visų grynųjų trumpųjų pozicijų, apie kurias pranešta, procentinę dalį. Apibendrinant, grynųjų trumpųjų pozicijų, patenkančių į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis, apie kurią reikėjo pranešti, nes laikinai buvo sumažinta pranešimo riba, tebėra svarbi visų pozicijų dalis ir dabartinėmis aplinkybėmis turi didelę informacinę vertę reguliavimo institucijoms. |
| --- | --- |

(20)

Kaip jau nurodyta ankstesniuose ESMA Sprendimuose, nustačius žemesnę pranešimo ribą, kai kuriose valstybėse grynosios trumposios pozicijos, patenkančios į 0,1–0,2 proc. intervalą, sudarė reikšmingą visų grynųjų trumpųjų pozicijų, apie kurias pranešta, procentinę dalį. Apibendrinant, grynųjų trumpųjų pozicijų, patenkančių į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis, apie kurią reikėjo pranešti, nes laikinai buvo sumažinta pranešimo riba, tebėra svarbi visų pozicijų dalis ir dabartinėmis aplinkybėmis turi didelę informacinę vertę reguliavimo institucijoms.

| (21) | Apskritai, nepaisant pastarojo meto kainų augimo pagrindiniuose sektoriuose, aplinka išlieka pažeidžiama: toliau yra daug neaiškumo dėl COVID-19 pandemijos ir jos poveikio bendram makroekonominiam scenarijui. |
| --- | --- |

(21)

Apskritai, nepaisant pastarojo meto kainų augimo pagrindiniuose sektoriuose, aplinka išlieka pažeidžiama: toliau yra daug neaiškumo dėl COVID-19 pandemijos ir jos poveikio bendram makroekonominiam scenarijui.

| (22) | ESMA pažymi, kad turto vertinimo atsiejimo nuo ekonomikos pagrindų rizika gali kilti ne tik tada, kai be aiškios pagrindinės ekonomikos augimo prognozės kyla nuosavo kapitalo kainos, bet ir tais atvejais, kai rinkos perdėtai reaguoja į naujienas ir nepagrįstai krinta žemyn. |
| --- | --- |

(22)

ESMA pažymi, kad turto vertinimo atsiejimo nuo ekonomikos pagrindų rizika gali kilti ne tik tada, kai be aiškios pagrindinės ekonomikos augimo prognozės kyla nuosavo kapitalo kainos, bet ir tais atvejais, kai rinkos perdėtai reaguoja į naujienas ir nepagrįstai krinta žemyn.

| (23) | Nepaisant naujausių pokyčių, ilgalaikis COVID-19 krizės poveikis ekonomikai ir kitoms sritims vis dar didėja. Visu pirma EK rudens Europos ekonominėje prognozėje numatyti du galimi scenarijai (16) („optimistinis scenarijus“ ir „pesimistinis scenarijus“), kuriuos lemia išskirtinis netikrumas dėl pandemijos raidos ir jos plitimui suvaldyti priimtos priemonės. |
| --- | --- |

(23)

Nepaisant naujausių pokyčių, ilgalaikis COVID-19 krizės poveikis ekonomikai ir kitoms sritims vis dar didėja. Visu pirma EK rudens Europos ekonominėje prognozėje numatyti du galimi scenarijai (16) („optimistinis scenarijus“ ir „pesimistinis scenarijus“), kuriuos lemia išskirtinis netikrumas dėl pandemijos raidos ir jos plitimui suvaldyti priimtos priemonės.

16

| (24) | Kaip nurodyta, grynosios trumposios pozicijos reikšmingai nesumažėjo, o numanomam kintamumui, nepaisant to, kad jis žemesnis nei analizuota Sprendime (ES) 2020/1689, visgi turėjo įtakos nauji įvykiai. |
| --- | --- |

(24)

Kaip nurodyta, grynosios trumposios pozicijos reikšmingai nesumažėjo, o numanomam kintamumui, nepaisant to, kad jis žemesnis nei analizuota Sprendime (ES) 2020/1689, visgi turėjo įtakos nauji įvykiai.

| (25) | Konkrečiau, dėl tokios pažeidžiamos ekonomikos ir rinkos aplinkos didėja tikimybė, kad artimiausiais mėnesiais didėjant spaudimui parduoti skolintus vertybinius popierius, galėtų pasireikšti arba sustiprėti neigiamos tendencijos, o tai savo ruožtu gali neigiamai paveikti rinkos dalyvių pasitikėjimą arba kainų nustatymo mechanizmo patikimumą. ESMA mano, kad dėl susiklosčiusių pirmiau paaiškintų aplinkybių kyla didelė grėsmė tinkamam finansų rinkų veikimui ir vientisumui. |
| --- | --- |

(25)

Konkrečiau, dėl tokios pažeidžiamos ekonomikos ir rinkos aplinkos didėja tikimybė, kad artimiausiais mėnesiais didėjant spaudimui parduoti skolintus vertybinius popierius, galėtų pasireikšti arba sustiprėti neigiamos tendencijos, o tai savo ruožtu gali neigiamai paveikti rinkos dalyvių pasitikėjimą arba kainų nustatymo mechanizmo patikimumą. ESMA mano, kad dėl susiklosčiusių pirmiau paaiškintų aplinkybių kyla didelė grėsmė tinkamam finansų rinkų veikimui ir vientisumui.

b)   Grėsmė visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui

Grėsmė visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui

| (26) | Kaip Finansinio stabilumo apžvalgoje (17) paaiškino ECB, finansinis stabilumas – tai padėtis, kai finansų sistema, apimanti finansų tarpininkus, rinkas ir rinkų infrastruktūras, yra pajėgi atlaikyti sukrėtimus ir įveikti finansinio disbalanso padarinius. |
| --- | --- |

(26)

Kaip Finansinio stabilumo apžvalgoje (17) paaiškino ECB, finansinis stabilumas – tai padėtis, kai finansų sistema, apimanti finansų tarpininkus, rinkas ir rinkų infrastruktūras, yra pajėgi atlaikyti sukrėtimus ir įveikti finansinio disbalanso padarinius.

17

| (27) | COVID-19 pandemija tebedaro didelį poveikį Sąjungos realiajai ekonomikai. Kaip minėta, 2020 m. lapkričio 11 d. ESMA rizikos valdymo sistemoje nurodyta, kad „ES finansų rinkos 2020 m. 3 ketvirtį toliau atsigavo, bet išliko itin jautrios <...> greito investuotojų rizikos vertinimo pablogėjimo galimybė yra pagrindinė rizika, kurią šiuo metu matome ES finansų rinkoms, todėl mes paliekame dabartinį rizikos vertinimą“. |
| --- | --- |

(27)

COVID-19 pandemija tebedaro didelį poveikį Sąjungos realiajai ekonomikai. Kaip minėta, 2020 m. lapkričio 11 d. ESMA rizikos valdymo sistemoje nurodyta, kad „ES finansų rinkos 2020 m. 3 ketvirtį toliau atsigavo, bet išliko itin jautrios <...> greito investuotojų rizikos vertinimo pablogėjimo galimybė yra pagrindinė rizika, kurią šiuo metu matome ES finansų rinkoms, todėl mes paliekame dabartinį rizikos vertinimą“.

| (28) | Šio sprendimo 2 skyriaus a punkte pateikiama daugiau informacijos apie bendrus bankų ir finansų rinkų rezultatus. |
| --- | --- |

(28)

Šio sprendimo 2 skyriaus a punkte pateikiama daugiau informacijos apie bendrus bankų ir finansų rinkų rezultatus.

| (29) | Dėl COVID-19 poveikio ES ekonomika ir jos finansų rinkos atsiduria nestabilioje padėtyje, kurioje tolesnis kainų mažėjimas, sietinas su skolintų vertybinių popierių pardavimo strategijomis ar jų paspartintas, galėtų turėti itin pragaištingų pasekmių. |
| --- | --- |

(29)

Dėl COVID-19 poveikio ES ekonomika ir jos finansų rinkos atsiduria nestabilioje padėtyje, kurioje tolesnis kainų mažėjimas, sietinas su skolintų vertybinių popierių pardavimo strategijomis ar jų paspartintas, galėtų turėti itin pragaištingų pasekmių.

| (30) | ESMA vertinimu, dabartiniu tebesitęsiančio neapibrėžtumo laikotarpiu spaudimą parduoti gali sukelti ir neįprastą akcijų kainų kintamumą gali padidinti įvairūs veiksniai, tarp jų – tai, kad vis daugiau rinkos dalyvių ima prekiauti skolintais vertybiniais popieriais ir ima kauptis reikšmingos grynosios trumposios pozicijos. |
| --- | --- |

(30)

ESMA vertinimu, dabartiniu tebesitęsiančio neapibrėžtumo laikotarpiu spaudimą parduoti gali sukelti ir neįprastą akcijų kainų kintamumą gali padidinti įvairūs veiksniai, tarp jų – tai, kad vis daugiau rinkos dalyvių ima prekiauti skolintais vertybiniais popieriais ir ima kauptis reikšmingos grynosios trumposios pozicijos.

| (31) | Kaip jau minėta, akcijų, kurių grynoji trumpoji pozicija patenka į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis nuo 2020 m. kovo mėn. smarkiai nesumažėjo [6 pav.]. |
| --- | --- |

(31)

Kaip jau minėta, akcijų, kurių grynoji trumpoji pozicija patenka į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis nuo 2020 m. kovo mėn. smarkiai nesumažėjo [6 pav.].

| (32) | Daugelio kredito įstaigų patirti kainos nuostoliai, kurie buvo vienas iš kriterijų atnaujinti sprendimą, priimtą birželio ir rugsėjo mėn., palyginti su rugsėjo mėn., pagerėjo, bet vis dar sudaro –22 proc., palyginti su 2020 m. vasario mėn. (1 pav.). Tai rodo, kad kai kurios kredito įstaigos, kurios tam tikrais atvejais yra sistemiškai svarbios, ir toliau gali jautriai reaguoti į skolintų vertybinių popierių pardavimo strategijas ir į reikšmingą grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimąsi, nepriklausomai nuo to, ar šios strategijos ir pozicijos yra pagrįstos esmine informacija. |
| --- | --- |

(32)

Daugelio kredito įstaigų patirti kainos nuostoliai, kurie buvo vienas iš kriterijų atnaujinti sprendimą, priimtą birželio ir rugsėjo mėn., palyginti su rugsėjo mėn., pagerėjo, bet vis dar sudaro –22 proc., palyginti su 2020 m. vasario mėn. (1 pav.). Tai rodo, kad kai kurios kredito įstaigos, kurios tam tikrais atvejais yra sistemiškai svarbios, ir toliau gali jautriai reaguoti į skolintų vertybinių popierių pardavimo strategijas ir į reikšmingą grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimąsi, nepriklausomai nuo to, ar šios strategijos ir pozicijos yra pagrįstos esmine informacija.

| (33) | Išlieka rizika, kad dėl vis dažniau naudojamų skolintų vertybinių popierių pardavimo strategijų ir reikšmingų grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimosi gali įsisukti netvarkingo tam tikrų emitentų kainų mažėjimo spiralė ir tai gali sukelti šalutinį poveikį toje pačioje valstybėje narėje arba visoje ES, o tai savo ruožtu gali sukelti riziką vienos arba kelių valstybių narių finansų sistemai. |
| --- | --- |

(33)

Išlieka rizika, kad dėl vis dažniau naudojamų skolintų vertybinių popierių pardavimo strategijų ir reikšmingų grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimosi gali įsisukti netvarkingo tam tikrų emitentų kainų mažėjimo spiralė ir tai gali sukelti šalutinį poveikį toje pačioje valstybėje narėje arba visoje ES, o tai savo ruožtu gali sukelti riziką vienos arba kelių valstybių narių finansų sistemai.

| (34) | Nors pastebima, kad Europos finansų rinkos iš dalies atsigauna, išlieka minėtas netikrumas, susijęs su COVID-19 raida ir poveikiu ES ekonomikai, ir dėl to minėtas susirūpinimas dėl galimo turto vertinimo atsiejimo nuo ekonomikos pagrindų ir dėl rinkos atsigavimo tvarumo ateityje tampa dar svarbesnis. |
| --- | --- |

(34)

Nors pastebima, kad Europos finansų rinkos iš dalies atsigauna, išlieka minėtas netikrumas, susijęs su COVID-19 raida ir poveikiu ES ekonomikai, ir dėl to minėtas susirūpinimas dėl galimo turto vertinimo atsiejimo nuo ekonomikos pagrindų ir dėl rinkos atsigavimo tvarumo ateityje tampa dar svarbesnis.

| (35) | Todėl ESMA mano, kad dabartinės rinkos aplinkybės ir toliau kelia didelę grėsmę Sąjungos finansų sistemos stabilumui. |
| --- | --- |

(35)

Todėl ESMA mano, kad dabartinės rinkos aplinkybės ir toliau kelia didelę grėsmę Sąjungos finansų sistemos stabilumui.

c)   Tarpvalstybinis poveikis

Tarpvalstybinis poveikis

| (36) | Dar viena sąlyga, reikalinga, kad ESMA galėtų taikyti šią priemonę, yra nustatytų grėsmių tarpvalstybinis poveikis. |
| --- | --- |

(36)

Dar viena sąlyga, reikalinga, kad ESMA galėtų taikyti šią priemonę, yra nustatytų grėsmių tarpvalstybinis poveikis.

| (37) | Kaip aprašyta pirmiau, akcijų rinkos visoje ES, tiek vertinant nacionalinius, tiek visos Europos indeksus, nevisiškai atsigavo po kovo mėn. smarkiai sumažėjusių kainų. |
| --- | --- |

(37)

Kaip aprašyta pirmiau, akcijų rinkos visoje ES, tiek vertinant nacionalinius, tiek visos Europos indeksus, nevisiškai atsigavo po kovo mėn. smarkiai sumažėjusių kainų.

| (38) | Kadangi šios grėsmės veikia daugumos ES valstybių narių finansų rinkas – nors ir nevienodai stipriai – tarpvalstybinis poveikis yra ypač didelis, nes dėl ES finansų rinkų tarpusavio sąsajų didėja tikimybė, kad dėl didesnio noro parduoti skolintus vertybinius popierius galimas šalutinis arba neigiamas poveikis išplis tarp rinkų. |
| --- | --- |

(38)

Kadangi šios grėsmės veikia daugumos ES valstybių narių finansų rinkas – nors ir nevienodai stipriai – tarpvalstybinis poveikis yra ypač didelis, nes dėl ES finansų rinkų tarpusavio sąsajų didėja tikimybė, kad dėl didesnio noro parduoti skolintus vertybinius popierius galimas šalutinis arba neigiamas poveikis išplis tarp rinkų.

| (39) | Todėl ESMA mano, kad pirmiau aprašytos grėsmės rinkos vientisumui, tinkamam veikimui ir finansiniam stabilumui yra tarpvalstybinio pobūdžio. Dėl COVID-19 krizės pobūdžio jos visos iš tiesų kyla visoje ES. |
| --- | --- |

(39)

Todėl ESMA mano, kad pirmiau aprašytos grėsmės rinkos vientisumui, tinkamam veikimui ir finansiniam stabilumui yra tarpvalstybinio pobūdžio. Dėl COVID-19 krizės pobūdžio jos visos iš tiesų kyla visoje ES.

3.   JOKIA KOMPETENTINGA INSTITUCIJA NESIĖMĖ PRIEMONIŲ GRĖSMEI MAŽINTI ARBA VIENA AR DAUGIAU KOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ ĖMĖSI PRIEMONIŲ, KURIOMIS GRĖSMĖ TINKAMAI NESUMAŽINAMA (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 2 DALIES b PUNKTAS).

JOKIA KOMPETENTINGA INSTITUCIJA NESIĖMĖ PRIEMONIŲ GRĖSMEI MAŽINTI ARBA VIENA AR DAUGIAU KOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ ĖMĖSI PRIEMONIŲ, KURIOMIS GRĖSMĖ TINKAMAI NESUMAŽINAMA (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 2 DALIES b PUNKTAS).

| (40) | Dar viena sąlyga, reikalinga, kad ESMA galėtų nustatyti šiame sprendime numatytą priemonę, yra tai, kad kompetentinga institucija arba kompetentingos institucijos nesiėmė jokių veiksmų grėsmei pašalinti arba kad įgyvendintais veiksmais nepavyksta tinkamai pašalinti grėsmės. |
| --- | --- |

(40)

Dar viena sąlyga, reikalinga, kad ESMA galėtų nustatyti šiame sprendime numatytą priemonę, yra tai, kad kompetentinga institucija arba kompetentingos institucijos nesiėmė jokių veiksmų grėsmei pašalinti arba kad įgyvendintais veiksmais nepavyksta tinkamai pašalinti grėsmės.

| (41) | ESMA sprendime 2020/525 aprašytam susirūpinimui dėl rinkos vientisumo, tinkamo veikimo ir finansinio stabilumo kai kurios nacionalinės kompetentingos institucijos ėmėsi nacionalinių priemonių, skirtų skolintų vertybinių popierių pardavimui Ispanijoje, Prancūzijoje, Austrijoje, Belgijoje, Graikijoje ir Italijoje apriboti (18). Jų galiojimas baigėsi gegužės 18 d. |
| --- | --- |

(41)

ESMA sprendime 2020/525 aprašytam susirūpinimui dėl rinkos vientisumo, tinkamo veikimo ir finansinio stabilumo kai kurios nacionalinės kompetentingos institucijos ėmėsi nacionalinių priemonių, skirtų skolintų vertybinių popierių pardavimui Ispanijoje, Prancūzijoje, Austrijoje, Belgijoje, Graikijoje ir Italijoje apriboti (18). Jų galiojimas baigėsi gegužės 18 d.

18

| (42) | Pasibaigus pirmiau nurodytų laikinų priemonių galiojimui arba jas panaikinus, ES nebuvo imtasi jokių kitų priemonių pagal Reglamentą (ES) Nr. 236/2012 ir šio sprendimo priėmimo dieną jokių tokių galiojančių priemonių nėra. |
| --- | --- |

(42)

Pasibaigus pirmiau nurodytų laikinų priemonių galiojimui arba jas panaikinus, ES nebuvo imtasi jokių kitų priemonių pagal Reglamentą (ES) Nr. 236/2012 ir šio sprendimo priėmimo dieną jokių tokių galiojančių priemonių nėra.

| (43) | Iki šio sprendimo priėmimo nė viena kompetentinga institucija nebuvo patvirtinusi priemonių, kurios suteiktų galimybę nustačius žemesnes pranešimo ribas surinkti daugiau informacijos apie grynųjų trumpųjų pozicijų raidą, nes jos gali vadovautis Sprendimu (ES) 2020/1123. |
| --- | --- |

(43)

Iki šio sprendimo priėmimo nė viena kompetentinga institucija nebuvo patvirtinusi priemonių, kurios suteiktų galimybę nustačius žemesnes pranešimo ribas surinkti daugiau informacijos apie grynųjų trumpųjų pozicijų raidą, nes jos gali vadovautis Sprendimu (ES) 2020/1123.

| (44) | Būtinybė surinkti daugiau informacijos apie grynąsias trumpąsias pozicijas lieka svarbi tais atvejais, kai pirmiau nurodyti pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 20 straipsnį nustatyti apribojimai nebegalioja, o netikrumas dėl užsitęsusios COVID-19 pandemijos poveikio, apibūdinto pirmiau, vis dar tęsiasi. Kadangi skolintų vertybinių popierių pardavimui ir lygiavertį poveikį darantiems sandoriams kiti išorės apribojimai nėra taikomi, visoje ES nacionalinės kompetentingos institucijos turi būti pajėgios iš anksto nustatyti, ar grynosios trumposios pozicijos kaupiasi tokiu mastu, kad gali sukelti pirmiau aprašytą grėsmę finansų rinkoms ir finansiniam stabilumui, kurią spaudimas parduoti skolintus vertybinius popierius išryškina ir sustiprina. |
| --- | --- |

(44)

Būtinybė surinkti daugiau informacijos apie grynąsias trumpąsias pozicijas lieka svarbi tais atvejais, kai pirmiau nurodyti pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 20 straipsnį nustatyti apribojimai nebegalioja, o netikrumas dėl užsitęsusios COVID-19 pandemijos poveikio, apibūdinto pirmiau, vis dar tęsiasi. Kadangi skolintų vertybinių popierių pardavimui ir lygiavertį poveikį darantiems sandoriams kiti išorės apribojimai nėra taikomi, visoje ES nacionalinės kompetentingos institucijos turi būti pajėgios iš anksto nustatyti, ar grynosios trumposios pozicijos kaupiasi tokiu mastu, kad gali sukelti pirmiau aprašytą grėsmę finansų rinkoms ir finansiniam stabilumui, kurią spaudimas parduoti skolintus vertybinius popierius išryškina ir sustiprina.

| (45) | Atsižvelgiant į pirmiau paminėtą visai ES kylančią grėsmę, vis dar akivaizdu, kad nacionalinių kompetentingų institucijų gaunama informacija pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą pranešimo ribą dabartinėmis nepalankiomis rinkos sąlygomis yra nepakankama. ESMA mano, kad, palikus galioti mažesnę pranešimo ribą, turėtų būti užtikrinta, kad visos ES nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA turėtų kuo tikslesnių duomenų, kad jais remdamosi galėtų stebėti rinkos tendencijas ir, prireikus, pačios pasirengtų ir padėtų ESMA imtis papildomų priemonių. |
| --- | --- |

(45)

Atsižvelgiant į pirmiau paminėtą visai ES kylančią grėsmę, vis dar akivaizdu, kad nacionalinių kompetentingų institucijų gaunama informacija pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnio 2 dalyje nustatytą pranešimo ribą dabartinėmis nepalankiomis rinkos sąlygomis yra nepakankama. ESMA mano, kad, palikus galioti mažesnę pranešimo ribą, turėtų būti užtikrinta, kad visos ES nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA turėtų kuo tikslesnių duomenų, kad jais remdamosi galėtų stebėti rinkos tendencijas ir, prireikus, pačios pasirengtų ir padėtų ESMA imtis papildomų priemonių.

4.   ŠIA PRIEMONE REIKŠMINGAI SPRENDŽIAMOS GRĖSMĖS ARBA PAGERINAMI NACIONALINIŲ KOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ PAJĖGUMAI STEBĖTI GRĖSMES (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 3 DALIES a PUNKTAS)

ŠIA PRIEMONE REIKŠMINGAI SPRENDŽIAMOS GRĖSMĖS ARBA PAGERINAMI NACIONALINIŲ KOMPETENTINGŲ INSTITUCIJŲ PAJĖGUMAI STEBĖTI GRĖSMES (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 3 DALIES a PUNKTAS)

| (46) | ESMA taip pat turi atsižvelgti į tai, ar taikant pratęsiamą priemonę galima reikšmingai sumažinti nustatytas grėsmes. |
| --- | --- |

(46)

ESMA taip pat turi atsižvelgti į tai, ar taikant pratęsiamą priemonę galima reikšmingai sumažinti nustatytas grėsmes.

| (47) | Tiksliau, ESMA toliau analizuoja, ar pratęsiama priemonė reikšmingai spręstų grėsmes finansų rinkų vientisumui ir tinkamam veikimui bei Sąjungos finansiniam stabilumui, taip pat, ar jos pagerintų kompetentingų institucijų pajėgumus stebėti grėsmę. |
| --- | --- |

(47)

Tiksliau, ESMA toliau analizuoja, ar pratęsiama priemonė reikšmingai spręstų grėsmes finansų rinkų vientisumui ir tinkamam veikimui bei Sąjungos finansiniam stabilumui, taip pat, ar jos pagerintų kompetentingų institucijų pajėgumus stebėti grėsmę.

a)   Taikant priemonę reikšmingai sumažinama grėsmė tinkamam finansų rinkų veikimui ir vientisumui

Taikant priemonę reikšmingai sumažinama grėsmė tinkamam finansų rinkų veikimui ir vientisumui

| (48) | Pirmiau aprašytomis aplinkybėmis bet koks skolintų vertybinių popierių pardavimo ir grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimosi paskatintas staigus noro parduoti ir rinkos kintamumo padidėjimas gali sustiprinti finansų rinkų nuosmukio tendencijas. Nors kitokiu laikotarpiu skolintų vertybinių popierių pardavimas gali daryti teigiamą poveikį nustatant teisingą emitentų vertę, dabartinėmis rinkos aplinkybėmis dėl jo gali kilti papildoma grėsmė tinkamam rinkų veikimui ir vientisumui. |
| --- | --- |

(48)

Pirmiau aprašytomis aplinkybėmis bet koks skolintų vertybinių popierių pardavimo ir grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimosi paskatintas staigus noro parduoti ir rinkos kintamumo padidėjimas gali sustiprinti finansų rinkų nuosmukio tendencijas. Nors kitokiu laikotarpiu skolintų vertybinių popierių pardavimas gali daryti teigiamą poveikį nustatant teisingą emitentų vertę, dabartinėmis rinkos aplinkybėmis dėl jo gali kilti papildoma grėsmė tinkamam rinkų veikimui ir vientisumui.

| (49) | Visų pirma, atsižvelgiant į besitęsiančios ekstremalios padėties horizontalųjį poveikį įvairioms akcijoms visoje Sąjungoje, akcijų kainos gali staiga mažėti dėl stiprėjančio pardavėjų noro parduoti, kylančio dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir padidėjusių grynųjų trumpųjų pozicijų, o priemonės nepratęsus, tokios pozicijos liktų nepastebėtos, jei nepasiektų pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnį šiuo metu galiojančių pranešimo nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ribų. |
| --- | --- |

(49)

Visų pirma, atsižvelgiant į besitęsiančios ekstremalios padėties horizontalųjį poveikį įvairioms akcijoms visoje Sąjungoje, akcijų kainos gali staiga mažėti dėl stiprėjančio pardavėjų noro parduoti, kylančio dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir padidėjusių grynųjų trumpųjų pozicijų, o priemonės nepratęsus, tokios pozicijos liktų nepastebėtos, jei nepasiektų pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnį šiuo metu galiojančių pranešimo nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ribų.

| (50) | Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA turi kuo anksčiau sužinoti apie atvejus, kai rinkos dalyviai sudaro skolintų vertybinių popierių pardavimo sandorius ir sukaupia dideles grynąsias trumpąsias pozicijas, kad prireikus galėtų užkirsti kelią atvejams, kai tokios pozicijos tampa signalu, dėl kurio vienas po kito vykdoma daug pardavimo nurodymų ir kainos dėl to mažėja dar labiau. |
| --- | --- |

(50)

Dėl pirmiau išdėstytų priežasčių nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA turi kuo anksčiau sužinoti apie atvejus, kai rinkos dalyviai sudaro skolintų vertybinių popierių pardavimo sandorius ir sukaupia dideles grynąsias trumpąsias pozicijas, kad prireikus galėtų užkirsti kelią atvejams, kai tokios pozicijos tampa signalu, dėl kurio vienas po kito vykdoma daug pardavimo nurodymų ir kainos dėl to mažėja dar labiau.

| (51) | Pratęsiama priemone sprendžiamas toks poreikis nustatant, kad fiziniai ir juridiniai asmenys, turintys grynąją trumpąją poziciją akcijomis, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, turėtų ir toliau apie ją pranešti kompetentingai nacionalinei institucijai laikantis žemesnių ribų nei nustatyta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnyje. |
| --- | --- |

(51)

Pratęsiama priemone sprendžiamas toks poreikis nustatant, kad fiziniai ir juridiniai asmenys, turintys grynąją trumpąją poziciją akcijomis, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, turėtų ir toliau apie ją pranešti kompetentingai nacionalinei institucijai laikantis žemesnių ribų nei nustatyta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnyje.

| (52) | Todėl nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA galės tinkamai vertinti kintančią padėtį, atskirti rinkos pokyčius, kuriuos lemia esminė informacija, nuo tų, kuriuos gali sukelti arba paaštrinti skolintų vertybinių popierių pardavimas, ir reaguoti, jei siekiant užtikrinti rinkų vientisumą ir tinkamą veikimą, reikėtų imtis griežtesnių veiksmų. |
| --- | --- |

(52)

Todėl nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA galės tinkamai vertinti kintančią padėtį, atskirti rinkos pokyčius, kuriuos lemia esminė informacija, nuo tų, kuriuos gali sukelti arba paaštrinti skolintų vertybinių popierių pardavimas, ir reaguoti, jei siekiant užtikrinti rinkų vientisumą ir tinkamą veikimą, reikėtų imtis griežtesnių veiksmų.

| (53) | ESMA mano, kad, nepratęsus šios priemonės galiojimo dar trims mėnesiams, nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA turėtų ribotus pajėgumus tinkamai stebėti rinką esant dabartinei neapibrėžtai ir nestabiliai aplinkai. Tai išryškina akivaizdus finansų rinkų rezultatų atsiejimas nuo pagrindinės ekonominės veiklos ir kartu kintantis COVID-19 pandemijos pobūdis. Tokie veiksniai gali sukelti staigų ir didelį spaudimą parduoti ir neįprastą papildomą Sąjungos akcijų kainų kintamumą, kurį, savo ruožtu, gali dar labiau padidinti susikaupusios trumposios pozicijos. |
| --- | --- |

(53)

ESMA mano, kad, nepratęsus šios priemonės galiojimo dar trims mėnesiams, nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA turėtų ribotus pajėgumus tinkamai stebėti rinką esant dabartinei neapibrėžtai ir nestabiliai aplinkai. Tai išryškina akivaizdus finansų rinkų rezultatų atsiejimas nuo pagrindinės ekonominės veiklos ir kartu kintantis COVID-19 pandemijos pobūdis. Tokie veiksniai gali sukelti staigų ir didelį spaudimą parduoti ir neįprastą papildomą Sąjungos akcijų kainų kintamumą, kurį, savo ruožtu, gali dar labiau padidinti susikaupusios trumposios pozicijos.

| (54) | Be to, ESMA mano, kad tikslinga išlaikyti Reglamento (ES) Nr. 236/2012 6 straipsnyje nustatytą pranešimo ribą, kuri lygi 0,5 proc. bendrovės išleisto akcinio kapitalo, nes šios ribos mažinti nebūtina siekiant palaikyti tvarką rinkoje ir mažinti riziką finansiniam stabilumui. Nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA ir toliau stebės rinkos sąlygas ir prireikus imsis papildomų priemonių. |
| --- | --- |

(54)

Be to, ESMA mano, kad tikslinga išlaikyti Reglamento (ES) Nr. 236/2012 6 straipsnyje nustatytą pranešimo ribą, kuri lygi 0,5 proc. bendrovės išleisto akcinio kapitalo, nes šios ribos mažinti nebūtina siekiant palaikyti tvarką rinkoje ir mažinti riziką finansiniam stabilumui. Nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA ir toliau stebės rinkos sąlygas ir prireikus imsis papildomų priemonių.

b)   Taikant priemonę reikšmingai sumažinama grėsmė visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui

Taikant priemonę reikšmingai sumažinama grėsmė visos Sąjungos finansų sistemos arba jos dalies stabilumui

| (55) | Kaip aprašyta pirmiau, nepaisant drąsinančių žinių apie vakcinos kūrimą, dėl kurių neseniai pagerėjo rinkų rezultatai, kai kuriose valstybėse vertybinių popierių indeksų kritimas nuo 2020 m. vasario 20 d. vis dar yra panašaus lygio kaip užfiksuotas 2020 m. birželio ar rugsėjo mėn. Be to, ES kainų atsigavimas, palyginti su kitų pasaulio ekonomikų rezultatais, pvz., „Nikkei 225“, „S&P 500“ ar „CSI 300“, yra reikšmingai silpnesnis. Įvairūs rizikos veiksniai ir toliau daro poveikį daugeliui sektorių, pavyzdžiui, finansų sektoriaus akcijų rezultatai vis dar išlieka silpni ir plačiai pasiskirstę visose didžiausiose ES kredito įstaigose. Šiomis aplinkybėmis dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir reikšmingų grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimosi gali padidėti rinkos dalyvių spaudimas parduoti ir paūmėti kainų mažėjimo tendencijos, o jos savo ruožtu gali padidinti grėsmę ir gali padaryti didelį žalingą poveikį finansų įstaigų ir kitų sektorių įmonių finansiniam stabilumui. |
| --- | --- |

(55)

Kaip aprašyta pirmiau, nepaisant drąsinančių žinių apie vakcinos kūrimą, dėl kurių neseniai pagerėjo rinkų rezultatai, kai kuriose valstybėse vertybinių popierių indeksų kritimas nuo 2020 m. vasario 20 d. vis dar yra panašaus lygio kaip užfiksuotas 2020 m. birželio ar rugsėjo mėn. Be to, ES kainų atsigavimas, palyginti su kitų pasaulio ekonomikų rezultatais, pvz., „Nikkei 225“, „S&P 500“ ar „CSI 300“, yra reikšmingai silpnesnis. Įvairūs rizikos veiksniai ir toliau daro poveikį daugeliui sektorių, pavyzdžiui, finansų sektoriaus akcijų rezultatai vis dar išlieka silpni ir plačiai pasiskirstę visose didžiausiose ES kredito įstaigose. Šiomis aplinkybėmis dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir reikšmingų grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimosi gali padidėti rinkos dalyvių spaudimas parduoti ir paūmėti kainų mažėjimo tendencijos, o jos savo ruožtu gali padidinti grėsmę ir gali padaryti didelį žalingą poveikį finansų įstaigų ir kitų sektorių įmonių finansiniam stabilumui.

| (56) | Atsižvelgiant į tai, nepratęsus šios priemonės galiojimo dar trims mėnesiams, nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA susidurtų su duomenų apribojimais, kuriais būtų apribotas jų pajėgumas pašalinti galimą neigiamą poveikį ekonomikai ir galiausiai visos Sąjungos finansiniam stabilumui. |
| --- | --- |

(56)

Atsižvelgiant į tai, nepratęsus šios priemonės galiojimo dar trims mėnesiams, nacionalinės kompetentingos institucijos ir ESMA susidurtų su duomenų apribojimais, kuriais būtų apribotas jų pajėgumas pašalinti galimą neigiamą poveikį ekonomikai ir galiausiai visos Sąjungos finansiniam stabilumui.

| (57) | Todėl ESMA pratęsiama priemonė, pagal kurią laikinai sumažinamos pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ribos, veiksmingai padeda mažinti šią riziką tam tikrų Sąjungos finansų sistemos dalių ir, galiausiai, visos Sąjungos finansų sistemos stabilumui, nes sumažina duomenų ribotumą ir nacionalinės kompetentingos institucijos įgyja daugiau galimybių anksti reaguoti į iškylančias grėsmes. |
| --- | --- |

(57)

Todėl ESMA pratęsiama priemonė, pagal kurią laikinai sumažinamos pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas nacionalinėms kompetentingoms institucijoms ribos, veiksmingai padeda mažinti šią riziką tam tikrų Sąjungos finansų sistemos dalių ir, galiausiai, visos Sąjungos finansų sistemos stabilumui, nes sumažina duomenų ribotumą ir nacionalinės kompetentingos institucijos įgyja daugiau galimybių anksti reaguoti į iškylančias grėsmes.

c)   Kompetentingų institucijų pajėgumo stebėti grėsmę didinimas

Kompetentingų institucijų pajėgumo stebėti grėsmę didinimas

| (58) | Įprastomis rinkos sąlygomis nacionalinės kompetentingos institucijos stebi visas grėsmes, galinčias kilti dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimo, imdamosi Sąjungos teisės aktuose numatytų priežiūros priemonių, visų pirma, susijusių su pareigomis pranešti apie grynąsias trumpąsias pozicijas pagal Reglamentą (ES) Nr. 236/2012 (19). |
| --- | --- |

(58)

Įprastomis rinkos sąlygomis nacionalinės kompetentingos institucijos stebi visas grėsmes, galinčias kilti dėl skolintų vertybinių popierių pardavimo ir grynųjų trumpųjų pozicijų kaupimo, imdamosi Sąjungos teisės aktuose numatytų priežiūros priemonių, visų pirma, susijusių su pareigomis pranešti apie grynąsias trumpąsias pozicijas pagal Reglamentą (ES) Nr. 236/2012 (19).

19

| (59) | Tačiau dėl susiklosčiusių rinkos aplinkybių nacionalinių kompetentingų institucijų ir ESMA vykdomą stebėsenos veiklą, susijusią su bendromis akcijų, kuriomis leista prekiauti reguliuojamose rinkose, grynosiomis trumposiomis pozicijomis, būtina stiprinti. Todėl, atsižvelgiant į tebesitęsiantį su COVID-19 pandemijos pokyčiais susijusį neapibrėžtumą, vis dar svarbu, kad nacionalinės kompetentingos institucijos informaciją apie besikaupiančias grynąsias trumpąsias pozicijas ir toliau gautų kuo anksčiau, kol jos nepasiekė 0,2 proc. išleisto akcinio kapitalo ribos, nustatytos Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnio 2 dalyje. |
| --- | --- |

(59)

Tačiau dėl susiklosčiusių rinkos aplinkybių nacionalinių kompetentingų institucijų ir ESMA vykdomą stebėsenos veiklą, susijusią su bendromis akcijų, kuriomis leista prekiauti reguliuojamose rinkose, grynosiomis trumposiomis pozicijomis, būtina stiprinti. Todėl, atsižvelgiant į tebesitęsiantį su COVID-19 pandemijos pokyčiais susijusį neapibrėžtumą, vis dar svarbu, kad nacionalinės kompetentingos institucijos informaciją apie besikaupiančias grynąsias trumpąsias pozicijas ir toliau gautų kuo anksčiau, kol jos nepasiekė 0,2 proc. išleisto akcinio kapitalo ribos, nustatytos Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnio 2 dalyje.

| (60) | Tai akivaizdžiai matyti, atsižvelgiant į tai, kad, nepaisant kainų augimo nuo 2020 m. lapkričio mėn., akcijų, kurių grynoji trumpoji pozicija patenka į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis nuo 2020 m. kovo mėn. smarkiai nesumažėjo (20) ir toliau viršija visas grynąsias trumpąsias pozicijas vidutiniškai 12 proc., panašiai kaip rugsėjo mėn. Todėl galima daryti išvadą, kad grynųjų trumpųjų pozicijų, patenkančių į 0,1–0,2 proc. intervalą, apie kurias reikėjo pranešti dėl ESMA nustatytos žemesnės pranešimo ribos, procentinė dalis tebėra svarbi visų grynųjų trumpųjų pozicijų dalis. |
| --- | --- |

(60)

Tai akivaizdžiai matyti, atsižvelgiant į tai, kad, nepaisant kainų augimo nuo 2020 m. lapkričio mėn., akcijų, kurių grynoji trumpoji pozicija patenka į 0,1–0,2 proc. intervalą, procentinė dalis nuo 2020 m. kovo mėn. smarkiai nesumažėjo (20) ir toliau viršija visas grynąsias trumpąsias pozicijas vidutiniškai 12 proc., panašiai kaip rugsėjo mėn. Todėl galima daryti išvadą, kad grynųjų trumpųjų pozicijų, patenkančių į 0,1–0,2 proc. intervalą, apie kurias reikėjo pranešti dėl ESMA nustatytos žemesnės pranešimo ribos, procentinė dalis tebėra svarbi visų grynųjų trumpųjų pozicijų dalis.

20

| (61) | Todėl ESMA pratęsiama priemonė padės išsaugoti didesnį nacionalinių kompetentingų institucijų pajėgumą anksti pradėti šalinti nustatytas grėsmes, taip pat padės joms bei ESMA laiku suvaldyti grėsmes tinkamam rinkų veikimui ir finansiniam stabilumui, jei pasireikštų nepalankių rinkos sąlygų požymių. |
| --- | --- |

(61)

Todėl ESMA pratęsiama priemonė padės išsaugoti didesnį nacionalinių kompetentingų institucijų pajėgumą anksti pradėti šalinti nustatytas grėsmes, taip pat padės joms bei ESMA laiku suvaldyti grėsmes tinkamam rinkų veikimui ir finansiniam stabilumui, jei pasireikštų nepalankių rinkos sąlygų požymių.

5.   PRIEMONĖS NEKELIA REGLAMENTAVIMO ARBITRAŽO RIZIKOS (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 3 DALIES b PUNKTAS)

PRIEMONĖS NEKELIA REGLAMENTAVIMO ARBITRAŽO RIZIKOS (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 3 DALIES b PUNKTAS)

| (62) | Priimdama arba pratęsdama kurią nors priemonę pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnį ESMA turėtų atsižvelgti į tai, ar priemonė kelia reglamentavimo arbitražo riziką. |
| --- | --- |

(62)

Priimdama arba pratęsdama kurią nors priemonę pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnį ESMA turėtų atsižvelgti į tai, ar priemonė kelia reglamentavimo arbitražo riziką.

| (63) | Kadangi ESMA pratęsiama priemonė yra susijusi su rinkos dalyvių pareigomis teikti pranešimus apie visas akcijas, kuriomis leista prekiauti Sąjungos reguliuojamose rinkose, ją taikant bus užtikrinama, kad visoms nacionalinėms kompetentingoms institucijoms būtų taikoma viena pranešimo riba, užtikrinant Sąjungos ir ne Sąjungos rinkos dalyviams vienodas sąlygas prekiauti akcijomis, kuriomis leista prekiauti Sąjungos reguliuojamose rinkose. |
| --- | --- |

(63)

Kadangi ESMA pratęsiama priemonė yra susijusi su rinkos dalyvių pareigomis teikti pranešimus apie visas akcijas, kuriomis leista prekiauti Sąjungos reguliuojamose rinkose, ją taikant bus užtikrinama, kad visoms nacionalinėms kompetentingoms institucijoms būtų taikoma viena pranešimo riba, užtikrinant Sąjungos ir ne Sąjungos rinkos dalyviams vienodas sąlygas prekiauti akcijomis, kuriomis leista prekiauti Sąjungos reguliuojamose rinkose.

6.   ESMA PRIEMONĖ NEDARO ŽALINGO POVEIKIO FINANSŲ RINKŲ EFEKTYVUMUI, ĮSKAITANT POVEIKĮ, PADARYTĄ MAŽINANT TŲ RINKŲ LIKVIDUMĄ ARBA SUKELIANT NEAIŠKUMĄ RINKOS DALYVIAMS, KURIS BŪTŲ NEPROPORCINGAS PRIEMONĖS NAUDAI (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 3 DALIES c PUNKTAS)

ESMA PRIEMONĖ NEDARO ŽALINGO POVEIKIO FINANSŲ RINKŲ EFEKTYVUMUI, ĮSKAITANT POVEIKĮ, PADARYTĄ MAŽINANT TŲ RINKŲ LIKVIDUMĄ ARBA SUKELIANT NEAIŠKUMĄ RINKOS DALYVIAMS, KURIS BŪTŲ NEPROPORCINGAS PRIEMONĖS NAUDAI (REGLAMENTO (ES) Nr. 236/2012 28 STRAIPSNIO 3 DALIES c PUNKTAS)

| (64) | ESMA turi įvertinti, ar priemonė daro žalingą poveikį, kurį būtų galima laikyti neproporcingu jos naudai. |
| --- | --- |

(64)

ESMA turi įvertinti, ar priemonė daro žalingą poveikį, kurį būtų galima laikyti neproporcingu jos naudai.

| (65) | ESMA nuomone, nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų įdėmiai stebėti bet kokius grynųjų trumpųjų pozicijų pokyčius prieš svarstydamos galimybę imtis griežtesnių priemonių. ESMA pažymi, kad įprastos pranešimo ribos (0,2 proc. išleisto akcinio kapitalo) tebesitęsiančiomis išskirtinėmis rinkos aplinkybėmis gali būti nepakankamos, kad būtų galima laiku pastebėti tendencijas ir kylančias grėsmes. |
| --- | --- |

(65)

ESMA nuomone, nacionalinės kompetentingos institucijos turėtų įdėmiai stebėti bet kokius grynųjų trumpųjų pozicijų pokyčius prieš svarstydamos galimybę imtis griežtesnių priemonių. ESMA pažymi, kad įprastos pranešimo ribos (0,2 proc. išleisto akcinio kapitalo) tebesitęsiančiomis išskirtinėmis rinkos aplinkybėmis gali būti nepakankamos, kad būtų galima laiku pastebėti tendencijas ir kylančias grėsmes.

| (66) | Nors, nustačius papildomą pareigą teikti informaciją, šią informaciją teikiantiems subjektams gali būti užkrauta papildoma našta, informaciją teikiantys subjektai jau yra pakoregavę savo vidaus sistemas pagal Sprendimus (ES) 2020/525, (ES) 2020/1123 ir (ES) 2020/1689, todėl dėl priemonės pratęsimo informaciją teikiančių subjektų atitikties išlaidoms papildomas poveikis neturėtų pasireikšti. Taip pat pažymėtina, kad priemonė neapribos rinkos dalyvių galimybių kurti arba didinti akcijų trumpąsias pozicijas. Todėl rinkos veiksmingumui nebus padaryta jokio poveikio. |
| --- | --- |

(66)

Nors, nustačius papildomą pareigą teikti informaciją, šią informaciją teikiantiems subjektams gali būti užkrauta papildoma našta, informaciją teikiantys subjektai jau yra pakoregavę savo vidaus sistemas pagal Sprendimus (ES) 2020/525, (ES) 2020/1123 ir (ES) 2020/1689, todėl dėl priemonės pratęsimo informaciją teikiančių subjektų atitikties išlaidoms papildomas poveikis neturėtų pasireikšti. Taip pat pažymėtina, kad priemonė neapribos rinkos dalyvių galimybių kurti arba didinti akcijų trumpąsias pozicijas. Todėl rinkos veiksmingumui nebus padaryta jokio poveikio.

| (67) | Palyginti su kitomis galimomis ir didesnį intervencinį poveikį darančiomis priemonėmis, pratęsiama priemonė neturėtų padaryti poveikio rinkos likvidumui, nes dėl sugriežtinamos kai kurių rinkos dalyvių pareigos teikti informaciją jų prekybos strategijos ir atitinkamai jų dalyvavimas rinkoje neturėtų pasikeisti. Taip pat pažymėtina, kad dėl paliktos galioti su rinkos formavimo veikla ir stabilizavimo programomis susijusios išimties, subjektams, teikiantiems svarbias likvidumo užtikrinimo ir kintamumo mažinimo paslaugas, kurios yra ypač svarbios dabartinėmis aplinkybėmis, tenkanti našta neturėtų padidėti. |
| --- | --- |

(67)

Palyginti su kitomis galimomis ir didesnį intervencinį poveikį darančiomis priemonėmis, pratęsiama priemonė neturėtų padaryti poveikio rinkos likvidumui, nes dėl sugriežtinamos kai kurių rinkos dalyvių pareigos teikti informaciją jų prekybos strategijos ir atitinkamai jų dalyvavimas rinkoje neturėtų pasikeisti. Taip pat pažymėtina, kad dėl paliktos galioti su rinkos formavimo veikla ir stabilizavimo programomis susijusios išimties, subjektams, teikiantiems svarbias likvidumo užtikrinimo ir kintamumo mažinimo paslaugas, kurios yra ypač svarbios dabartinėmis aplinkybėmis, tenkanti našta neturėtų padidėti.

| (68) | Dėl pratęsiamos priemonės taikymo srities ESMA mano, kad priemonę apribojus ir taikant tik vienam arba keliems sektoriams arba tam tikrai emitentų grupei, priemonė norimo rezultato gali neduoti. Po COVID-19 pandemijos protrūkio užfiksuotas kainų mažėjimo mastas, didelė akcijų (ir sektorių), kurioms padarytas poveikis, įvairovė ir ES šalių ekonomikos ir prekybos vietų tarpusavio sąsajų laipsnis leidžia manyti, kad visoje ES taikoma priemonė tikriausiai bus veiksmingesnė nei sektorinės priemonės, teikiant išankstinę rinkos informaciją kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms. |
| --- | --- |

(68)

Dėl pratęsiamos priemonės taikymo srities ESMA mano, kad priemonę apribojus ir taikant tik vienam arba keliems sektoriams arba tam tikrai emitentų grupei, priemonė norimo rezultato gali neduoti. Po COVID-19 pandemijos protrūkio užfiksuotas kainų mažėjimo mastas, didelė akcijų (ir sektorių), kurioms padarytas poveikis, įvairovė ir ES šalių ekonomikos ir prekybos vietų tarpusavio sąsajų laipsnis leidžia manyti, kad visoje ES taikoma priemonė tikriausiai bus veiksmingesnė nei sektorinės priemonės, teikiant išankstinę rinkos informaciją kompetentingoms nacionalinėms valdžios institucijoms.

| (69) | Kalbant apie galimą netikrumą rinkoje, šia priemone nėra nustatoma jokių naujų reguliavimo pareigų, nes nustatant žemesnę atitinkamą ribą tik pakeičiama nuo 2012 m. galiojanti pranešimo pareiga. ESMA taip pat pabrėžia, kad pratęsiama priemonė ir toliau yra taikoma tik pranešimui apie akcijas, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje Sąjungos rinkoje, kad būtų galima surinkti informaciją apie pozicijas, kurių atveju papildomos informacijos teikimas atrodo aktualiausias. |
| --- | --- |

(69)

Kalbant apie galimą netikrumą rinkoje, šia priemone nėra nustatoma jokių naujų reguliavimo pareigų, nes nustatant žemesnę atitinkamą ribą tik pakeičiama nuo 2012 m. galiojanti pranešimo pareiga. ESMA taip pat pabrėžia, kad pratęsiama priemonė ir toliau yra taikoma tik pranešimui apie akcijas, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje Sąjungos rinkoje, kad būtų galima surinkti informaciją apie pozicijas, kurių atveju papildomos informacijos teikimas atrodo aktualiausias.

| (70) | Todėl ESMA mano, kad tokia sugriežtinta skaidrumo užtikrinimo pareiga neturėtų daryti žalingo ir duodamai naudai neproporcingo poveikio finansų rinkų veiksmingumui arba investuotojams ir dėl jos finansų rinkose neturėtų atsirasti neapibrėžtumo. |
| --- | --- |

(70)

Todėl ESMA mano, kad tokia sugriežtinta skaidrumo užtikrinimo pareiga neturėtų daryti žalingo ir duodamai naudai neproporcingo poveikio finansų rinkų veiksmingumui arba investuotojams ir dėl jos finansų rinkose neturėtų atsirasti neapibrėžtumo.

| (71) | Dėl priemonės trukmės ESMA mano, kad, remiantis šiuo metu turima informacija ir apskritai atsižvelgiant į tebesitęsiantį COVID-19 pandemijos sukeltą neapibrėžtumą dėl ateities, priemonę pagrįsta pratęsti trims mėnesiams. ESMA ketina grąžinti įprastą informacijos teikimo tvarką iškart, kai padėtis pagerės, tačiau kol kas negali atmesti galimybės, kad jei padėtis pablogės arba rinkos tebebus nestabilios, priemonė gali būti pratęsta. |
| --- | --- |

(71)

Dėl priemonės trukmės ESMA mano, kad, remiantis šiuo metu turima informacija ir apskritai atsižvelgiant į tebesitęsiantį COVID-19 pandemijos sukeltą neapibrėžtumą dėl ateities, priemonę pagrįsta pratęsti trims mėnesiams. ESMA ketina grąžinti įprastą informacijos teikimo tvarką iškart, kai padėtis pagerės, tačiau kol kas negali atmesti galimybės, kad jei padėtis pablogės arba rinkos tebebus nestabilios, priemonė gali būti pratęsta.

| (72) | Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau ir iki šios dienos sukauptais duomenimis, ESMA daro išvadą, kad, atsižvelgiant į tebesitęsiančias nepalankias aplinkybes, šis sprendimas pratęsti laikiną didesnio grynųjų trumpųjų pozicijų skaidrumo priemonę yra proporcingas. |
| --- | --- |

(72)

Remdamasi tuo, kas išdėstyta pirmiau ir iki šios dienos sukauptais duomenimis, ESMA daro išvadą, kad, atsižvelgiant į tebesitęsiančias nepalankias aplinkybes, šis sprendimas pratęsti laikiną didesnio grynųjų trumpųjų pozicijų skaidrumo priemonę yra proporcingas.

7.   KONSULTACIJOS IR PRANEŠIMAI (REGLAMENTO (ES) NR. 236/2012 28 STRAIPSNIO 4 IR 5 DALYS)

KONSULTACIJOS IR PRANEŠIMAI (REGLAMENTO (ES) NR. 236/2012 28 STRAIPSNIO 4 IR 5 DALYS)

| (73) | ESMA pasikonsultavo su Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV). ESRV neprieštaravo, kad siūlomas sprendimas būtų priimtas. |
| --- | --- |

(73)

ESMA pasikonsultavo su Europos sisteminės rizikos valdyba (ESRV). ESRV neprieštaravo, kad siūlomas sprendimas būtų priimtas.

| (74) | Apie ketinamą priimti sprendimą ESMA pranešė nacionalinėms kompetentingoms institucijoms. |
| --- | --- |

(74)

Apie ketinamą priimti sprendimą ESMA pranešė nacionalinėms kompetentingoms institucijoms.

| (75) | ESMA pratęsta priemonė bus taikoma nuo 2020 m. gruodžio 19 d., |
| --- | --- |

(75)

ESMA pratęsta priemonė bus taikoma nuo 2020 m. gruodžio 19 d.,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Apibrėžtis

Šiame sprendime reguliuojama rinka – tai reguliuojama rinka, kaip nurodyta Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2014/65/ES (21) 4 straipsnio 1 dalies 21 punkte.

21

2 straipsnis

Laikini papildomi skaidrumo įpareigojimai

1.   Fizinis arba juridinis asmuo, turintis grynąją trumpąją poziciją, susijusią su įmonės, kurios akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, praneša apie tai atitinkamai kompetentingai institucijai, kaip numatyta Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 ir 9 straipsniuose, kai pozicija pasiekia atitinkamą šio straipsnio 2 dalyje nustatytą pranešimo ribą arba nukrenta žemiau jos.

2.   Atitinkama pranešimo riba yra 0,1 proc. susijusios įmonės išleisto akcinio kapitalo ir kiekviena 0,1 proc. už ją didesnė vertė.

3 straipsnis

Išimtys

1.   Remiantis Reglamento (ES) Nr. 236/2012 16 straipsniu, 2 straipsnyje nustatyti laikini papildomi skaidrumo įpareigojimai netaikomi akcijoms, kuriomis leista prekiauti reguliuojamoje rinkoje, kai pagrindinė prekybos tokiomis akcijomis vieta yra trečiojoje šalyje.

2.   Pagal Reglamento (ES) Nr. 236/2012 17 straipsnį 2 straipsnyje nurodyti laikini papildomi skaidrumo įpareigojimai netaikomi sandoriams, kurie vykdomi atliekant rinkos formavimo veiklą.

3.   2 straipsnyje nustatyti laikini papildomi skaidrumo įpareigojimai netaikomi grynajai trumpajai pozicijai, susijusiai su stabilizavimo veiksmais pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 596/2014 (22) dėl piktnaudžiavimo rinka 5 straipsnį.

4 straipsnis

Įsigaliojimas ir taikymas

Šis sprendimas įsigalioja 2020 m. gruodžio 19 d.

Jis taikomas tris mėnesius nuo jo įsigaliojimo datos.

Priimta Paryžiuje 2020 m. gruodžio 16 d.

Priežiūros tarybos vardu

Steven MAIJOOR

Pirmininkas

---

(1)  
  OL L 331, 2010 12 15, p. 84.

1

(2)  
  OL L 86, 2012 3 24, p. 1.

2

(3)  
  OL L 274, 2012 10 9, p. 1.

3

(4)  
  OL L 116, 2020 4 15, p. 5.

4

(5)  
  OL L 245, 2020 7 30, p. 17.

5

(6)  
  OL L 379, 2020 11 13, p. 60.

6

(7)  Ją galima rasti: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/autumn_20_forecast.pdf.

7

(8)  Europos ekonominė prognozė, p. 40.

8

(9)  Europos ekonominė prognozė, p. 49.

9

(10)  Ją galima rasti: https://www.pfizer.com/news/press-release/press-release-detail/pfizer-and-biontech-announce-vaccine-candidate-against.

10

(11)  Ją galima rasti: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

11

(12)  Ją galima rasti: https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/esma50-165-1371_risk_dashboard_no_2_2020.pdf.

12

(13)  
  „VSTOXX“ matuojamas numanomas kintamumas pagal „Eurostoxx 50“ pasirinkimo sandorių kainas.

13

(14)  Indeksas „VIX“ apskaičiuojamas naudojant indekso „S&P 500“ (SPX) pasirinkimo sandorių pirkimo / pardavimo kainos pasiūlymų vidurkį.

14

(15)  Taip pat žr. 4 skirsnio c punktą.

15

(16)  Europos ekonominė prognozė, p. 61.

16

(17)  https://www.ecb.europa.eu/pub/financial-stability/fsr/html/ecb.fsr201911~facad0251f.en.html.

17

(18)  Italijoje priemonė buvo panaikinta gegužės 18 d.

18

(19)  Plg. žr.Reglamento (ES) Nr. 236/2012 5 straipsnį.

19

(20)  Ataskaitų apie Danijos kasdienes grynąsias trumpąsias pozicijas nuo rugpjūčio 31 d. iki rugsėjo 4 d. nėra dėl techninių priežasčių.

20

(21)  
  2014 m. gegužės 15 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2014/65/ES dėl finansinių priemonių rinkų, kuria iš dalies keičiamos Direktyva 2002/92/EB ir Direktyva 2011/61/ES (OL L 173, 2014 6 12, p. 349).

21

(22)  
  2014 m. balandžio 16 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 596/2014 dėl piktnaudžiavimo rinka (Piktnaudžiavimo rinka reglamentas) ir kuriuo panaikinama Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2003/6/EB ir Komisijos direktyvos 2003/124/EB, 2003/125/EB ir 2004/72/EB (OL L 173, 2014 6 12, p. 1).

22

---

PRIEDAS

Šiame priede „ESMA sprendimas“ – tai 2020 m. kovo 16 d. ESMA sprendimas, kuriuo iš fizinių arba juridinių asmenų, turinčių grynąsias trumpąsias pozicijas, reikalaujama laikinai sumažinti pranešimo apie grynąsias trumpąsias pozicijas, susijusias su įmonių, kurių akcijomis leidžiama prekiauti reguliuojamoje rinkoje, išleistu akciniu kapitalu, ribas ir viršijant tam tikrą ribą pranešti kompetentingoms institucijoms, kaip numatyta Reglamento (ES) Nr. 236/2012 28 straipsnio 1 dalies a punkte.

1 pav.

Finansiniai rodikliai

| Akcijų rinkos veiklos rezultatai | Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2 | Indekso lygis nuo 2020 12 2 | Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3 | Indekso lygis nuo 2020 9 3 | Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4 | Indekso lygis nuo 2020 6 4 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „STOXX EUROPE 800“, išskyrus Šveicariją | -10 % | 125 | -17 % | 116 | -16 % | 117 |
| INDEKSAS „EURO STOXX“ | -6 % | 392 | -13 % | 362 | -13 % | 364 |
| „EURO STOXX 50“ | -8 % | 3 521 | -14 % | 3 304 | -13 % | 3 323 |
| „US S&P500“ | 9 % | 3 663 | 2 % | 3 451 | -8 % | 3 112 |
| „CSI 300“ | 22 % | 5 067 | 16 % | 4 817 | -4 % | 3 982 |
| „JP Nikkei“ | 14 % | 26 801 | 0 % | 23 466 | -3 % | 22 864 |
| Pasaulinė vertė | 8 % | 248 | -1 % | 228 | -9 % | 211 |
| Europos bankai | -22 % | 115 | -37 % | 93 | -30 % | 104 |
| IT finansiniai rodikliai | -24 % | 29 | -30 % | 27 | -29 % | 28 |
| ES finansiniai rodikliai | -24 % | 50 | -48 % | 34 | -35 % | 42 |
| DE finansiniai rodikliai | -7 % | 132 | -13 % | 123 | -11 % | 126 |
| FR finansiniai rodikliai | -21 % | 141 | -34 % | 118 | -28 % | 130 |
| Kintamumas | Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2 | Indekso lygis nuo
  2020 12 2 | Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3 | Indekso lygis nuo
  2020 9 3 | Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4 | Indekso lygis nuo
  2020 6 4 |
| „VSTOXX“ | 8 % | 22 | 15 % | 29 | 13 % | 28 |
| „VIX“ | 5 % | 21 | 18 % | 33 | 9 % | 25 |
| Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai | bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2 | CDS palūkanų normų skirtumai baziniais punktais nuo 2020 12 2 | bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3 | CDS palūkanų normų skirtumai baziniais punktais nuo 2020 9 3 | bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4 | CDS palūkanų normų skirtumai baziniais punktais nuo 2020 6 4 |
| Europos įmonių vertybiniai popieriai | 5 | 45 | 5 | 45 | 22 | 62 |
| Europos didelio pajamingumo vertybiniai popieriai | 53 | 251 | 92 | 290 | 157 | 355 |
| Europos finansiniai rodikliai | 9 | 53 | 15 | 59 | 29 | 73 |
| Europos subordinuotųjų vertybinių popierių finansiniai rodikliai | 13 | 100 | 38 | 124 | 62 | 149 |
| 10 metų Vyriausybės obligacijos | bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2 | Obligacijų pelningumas procentais nuo 2020 12 2 | bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3 | Obligacijų pelningumas procentais nuo 2020 9 3 | bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4 | Obligacijų pelningumas procentais nuo 2020 6 4 |
| 10 M DE | -8 | -0,52 | -5 | -0,49 | 15 | -0,29 |
| 10 M ES | -13 | 0,11 | 9 | 0,33 | 32 | 0,55 |
| 10 M FR | -7 | -0,29 | 2 | -0,19 | 23 | 0,01 |
| 10 M IT | -31 | 0,60 | 15 | 1,06 | 51 | 1,42 |
| 10 M JAV | -57 | 0,95 | -90 | 0,62 | -67 | 0,86 |
| 10 M GB | -22 | 0,36 | -34 | 0,24 | -24 | 0,34 |
| 10 M JP | 7 | 0,03 | 8 | 0,04 | 9 | 0,05 |
| Pastaba. Akcijų rinkos pokyčiai išreikšti santykine išraiška, kiti pokyčiai išreikšti absoliučia išraiška.

  Šaltiniai:„Refinitiv EIKON“, ESMA. |

Akcijų rinkos veiklos rezultatai

Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2

Indekso lygis nuo 2020 12 2

Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3

Indekso lygis nuo 2020 9 3

Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4

Indekso lygis nuo 2020 6 4

„STOXX EUROPE 800“, išskyrus Šveicariją

-10 %

125

-17 %

116

-16 %

117

INDEKSAS „EURO STOXX“

-6 %

392

-13 %

362

-13 %

364

„EURO STOXX 50“

-8 %

3 521

-14 %

3 304

-13 %

3 323

„US S&P500“

9 %

3 663

2 %

3 451

-8 %

3 112

„CSI 300“

22 %

5 067

16 %

4 817

-4 %

3 982

„JP Nikkei“

14 %

26 801

0 %

23 466

-3 %

22 864

Pasaulinė vertė

8 %

248

-1 %

228

-9 %

211

Europos bankai

-22 %

115

-37 %

93

-30 %

104

IT finansiniai rodikliai

-24 %

29

-30 %

27

-29 %

28

ES finansiniai rodikliai

-24 %

50

-48 %

34

-35 %

42

DE finansiniai rodikliai

-7 %

132

-13 %

123

-11 %

126

FR finansiniai rodikliai

-21 %

141

-34 %

118

-28 %

130

Kintamumas

Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2

Indekso lygis nuo

2020 12 2

Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3

Indekso lygis nuo

2020 9 3

Pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4

Indekso lygis nuo

2020 6 4

„VSTOXX“

8 %

22

15 %

29

13 %

28

„VIX“

5 %

21

18 %

33

9 %

25

Kredito įsipareigojimų neįvykdymo apsikeitimo sandoriai

bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2

CDS palūkanų normų skirtumai baziniais punktais nuo 2020 12 2

bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3

CDS palūkanų normų skirtumai baziniais punktais nuo 2020 9 3

bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4

CDS palūkanų normų skirtumai baziniais punktais nuo 2020 6 4

Europos įmonių vertybiniai popieriai

5

45

5

45

22

62

Europos didelio pajamingumo vertybiniai popieriai

53

251

92

290

157

355

Europos finansiniai rodikliai

9

53

15

59

29

73

Europos subordinuotųjų vertybinių popierių finansiniai rodikliai

13

100

38

124

62

149

10 metų Vyriausybės obligacijos

bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 12 2

Obligacijų pelningumas procentais nuo 2020 12 2

bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 9 3

Obligacijų pelningumas procentais nuo 2020 9 3

bp pokyčiai nuo 2020 2 20 iki 2020 6 4

Obligacijų pelningumas procentais nuo 2020 6 4

10 M DE

-8

-0,52

-5

-0,49

15

-0,29

10 M ES

-13

0,11

9

0,33

32

0,55

10 M FR

-7

-0,29

2

-0,19

23

0,01

10 M IT

-31

0,60

15

1,06

51

1,42

10 M JAV

-57

0,95

-90

0,62

-67

0,86

10 M GB

-22

0,36

-34

0,24

-24

0,34

10 M JP

7

0,03

8

0,04

9

0,05

Pastaba. Akcijų rinkos pokyčiai išreikšti santykine išraiška, kiti pokyčiai išreikšti absoliučia išraiška.

Šaltiniai:„Refinitiv EIKON“, ESMA.

Image 1

  2 pav. Kintamumo rodikliai

Pastaba. Numanomas kintamumas (%) pagal „EURO STOXX 50 (VSTOXX)“ ir „S&P 500 (VIX)“.

Šaltiniai:
  „Refinitiv Datastream“, ESMA.

Image 2

  3 pav. ES finansiniai vertybinių popierių indeksai

Pastaba. Akcijų kainos. 2020 2 20 = 100.

Šaltiniai:
  „Refinitiv Datastream“, ESMA

Image 3

Pastaba. Akcijų kainos. 2020 2 20 = 100.

Šaltiniai:
  „Refinitiv Datastream“, ESMA.

Image 4

Pastaba. Akcijų kainos. 2020 2 20 = 100.

Šaltiniai:
  „Refinitiv Datastream“, ESMA.

Image 5

  4 pav. ES CDS palūkanų normų skirtumų indeksai

Pastaba. CDS palūkanų normų kainų skirtumas, lyginant Europos investicinio reitingo įmonių rodiklius („iTraxx Europe“), Europos didelio pelningumo įmonių rodiklius („iTraxx Europe Crossover“) ir Europos finansinius rodiklius (bp).

Šaltiniai:
  „Refinitiv EIKON“, ESMA.

5 pav.

Europos vertybinių popierių indeksai pagal šalis

| | Procentinis pokytis nuo 2020 m. lapkričio 6 d. iki 2020 m. gruodžio 2 d. | Procentinis pokytis nuo 2020 m. vasario 20 d. iki 2020 m. gruodžio 2 d. | Procentinis pokytis nuo 2020 m. vasario 20 d. iki 2020 m. rugsėjo 3 d. | Procentinis pokytis nuo 2020 m. vasario 20 d. iki 2020 m. birželio 4 d. |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| „STOXX EUROPE 800“, išskyrus Šveicariją | 8,67 % | -9,74 % | -16,67 % | -15,78 % |
| INDEKSAS „EURO STOXX“ | 9,41 % | -6,06 % | -13,22 % | -12,72 % |
| „EURO STOXX 50“ | 9,90 % | -7,89 % | -13,57 % | -13,07 % |
| AT | 21,10 % | -17,84 % | -30,21 % | -23,30 % |
| BE | 16,24 % | -9,94 % | -19,22 % | -14,86 % |
| BG | 0,55 % | -22,03 % | -20,67 % | -15,69 % |
| CY | 25,10 % | -27,80 % | -39,52 % | -34,73 % |
| CZ | 11,15 % | -12,35 % | -17,81 % | -13,94 % |
| DE | 6,68 % | -2,57 % | -4,44% | -7,32 % |
| DK | -1,90 % | 10,16 % | 4,24 % | -2,48 % |
| EE | 11,25 % | -4,72 % | -13,55 % | -13,16 % |
| ES | 19,66 % | -17,22 % | -29,45 % | -21,88 % |
| FI | 6,38 % | 1,96 % | -5,35 % | -8,66 % |
| FR | 12,54 % | -7,91 % | -17,37 % | -15,91 % |
| GB | 9,36 % | -13,09 % | -21,32 % | -13,93 % |
| GR | 29,14 % | -16,82 % | -29,24 % | -26,64 % |
| HR | 10,22 % | -13,43 % | -19,61 % | -17,16 % |
| HU | 10,74 % | -14,42 % | -24,05 % | -17,83 % |
| IE | 5,56 % | -0,58 % | -13,00 % | -12,90 % |
| IS | 5,78 % | 10,90 % | -1,50 % | -4,44% |
| IT | 11,64 % | -12,39 % | -22,04 % | -20,01 % |
| LT | 4,44 % | 3,84 % | 5,06 % | -1,98 % |
| LU | 14,85 % | -7,78 % | -25,92 % | -21,60 % |
| LV | -0,47 % | 6,81 % | 5,53 % | -1,81 % |
| MT | 15,14 % | -13,86 % | -20,80 % | -12,92 % |
| NL | 6,64 % | -1,80 % | -11,66 % | -9,17 % |
| NO | 11,02 % | -3,37 % | -11,80 % | -10,22 % |
| PL | 11,81 % | -9,62 % | -15,75% | -13,47 % |
| PT | 14,45 % | -14,54 % | -20,09 % | -13,64 % |
| RO | 6,43 % | -7,58 % | -10,73 % | -11,45 % |
| SE | 5,47 % | 1,06 % | -7,28 % | -9,47 % |
| SI | 8,13 % | -9,57 % | -13,01 % | -10,83 % |
| SK | -0,99 % | -3,02 % | -7,05 % | 0,07 % |
| Šaltiniai:„Refinitiv EIKON“,ESMA. |

Procentinis pokytis nuo 2020 m. lapkričio 6 d. iki 2020 m. gruodžio 2 d.

Procentinis pokytis nuo 2020 m. vasario 20 d. iki 2020 m. gruodžio 2 d.

Procentinis pokytis nuo 2020 m. vasario 20 d. iki 2020 m. rugsėjo 3 d.

Procentinis pokytis nuo 2020 m. vasario 20 d. iki 2020 m. birželio 4 d.

„STOXX EUROPE 800“, išskyrus Šveicariją

8,67 %

-9,74 %

-16,67 %

-15,78 %

INDEKSAS „EURO STOXX“

9,41 %

-6,06 %

-13,22 %

-12,72 %

„EURO STOXX 50“

9,90 %

-7,89 %

-13,57 %

-13,07 %

AT

21,10 %

-17,84 %

-30,21 %

-23,30 %

BE

16,24 %

-9,94 %

-19,22 %

-14,86 %

BG

0,55 %

-22,03 %

-20,67 %

-15,69 %

CY

25,10 %

-27,80 %

-39,52 %

-34,73 %

CZ

11,15 %

-12,35 %

-17,81 %

-13,94 %

DE

6,68 %

-2,57 %

-4,44%

-7,32 %

DK

-1,90 %

10,16 %

4,24 %

-2,48 %

EE

11,25 %

-4,72 %

-13,55 %

-13,16 %

ES

19,66 %

-17,22 %

-29,45 %

-21,88 %

FI

6,38 %

1,96 %

-5,35 %

-8,66 %

FR

12,54 %

-7,91 %

-17,37 %

-15,91 %

GB

9,36 %

-13,09 %

-21,32 %

-13,93 %

GR

29,14 %

-16,82 %

-29,24 %

-26,64 %

HR

10,22 %

-13,43 %

-19,61 %

-17,16 %

HU

10,74 %

-14,42 %

-24,05 %

-17,83 %

IE

5,56 %

-0,58 %

-13,00 %

-12,90 %

IS

5,78 %

10,90 %

-1,50 %

-4,44%

IT

11,64 %

-12,39 %

-22,04 %

-20,01 %

LT

4,44 %

3,84 %

5,06 %

-1,98 %

LU

14,85 %

-7,78 %

-25,92 %

-21,60 %

LV

-0,47 %

6,81 %

5,53 %

-1,81 %

MT

15,14 %

-13,86 %

-20,80 %

-12,92 %

NL

6,64 %

-1,80 %

-11,66 %

-9,17 %

NO

11,02 %

-3,37 %

-11,80 %

-10,22 %

PL

11,81 %

-9,62 %

-15,75%

-13,47 %

PT

14,45 %

-14,54 %

-20,09 %

-13,64 %

RO

6,43 %

-7,58 %

-10,73 %

-11,45 %

SE

5,47 %

1,06 %

-7,28 %

-9,47 %

SI

8,13 %

-9,57 %

-13,01 %

-10,83 %

SK

-0,99 %

-3,02 %

-7,05 %

0,07 %

Šaltiniai:„Refinitiv EIKON“,ESMA.

Image 6

  6 pav. Grynosios trumposios pozicijos, patenkančios į 0,1–0,2 proc. intervalą, laikotarpiu nuo 2020 m. kovo 16 d. iki lapkričio 30 d

Šaltiniai: ESMA.

---

TARPTAUTINIAIS SUSITARIMAIS ĮSTEIGTŲ ORGANŲ PRIIMTI AKTAI

| 2021 2 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/27

---

PREKYBOS KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2020

2020 m. lapkričio 19 d.

kuriuo keičiamas Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos, Ekvadoro bei Peru prekybos susitarimo XIII priedo 1 priedėlis [2021/273]

PREKYBOS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į Europos Sąjungos bei jos valstybių narių ir Kolumbijos, Ekvadoro bei Peru prekybos susitarimą, ypač į jo 13 straipsnio 1 dalies d punktą,

kadangi:

| (1) | 2016 m. gruodžio 16 d. Kolumbija pateikė Sąjungai prašymą pagal Susitarimo 209 straipsnį į Susitarimo XIII priedo 1 priedėlį įtraukti naujų geografinių nuorodų. Sąjunga užbaigė prieštaravimo procedūrą ir išnagrinėjo dvi naujas Kolumbijos geografines nuorodas; |
| --- | --- |

(1)

2016 m. gruodžio 16 d. Kolumbija pateikė Sąjungai prašymą pagal Susitarimo 209 straipsnį į Susitarimo XIII priedo 1 priedėlį įtraukti naujų geografinių nuorodų. Sąjunga užbaigė prieštaravimo procedūrą ir išnagrinėjo dvi naujas Kolumbijos geografines nuorodas;

| (2) | remdamasis Susitarimo 257 straipsnio 2 dalimi, 2020 m. liepos 28 d. ES šalies ir Kolumbijos posėdyje Intelektinės nuosavybės pakomitetis įvertino informaciją apie dvi naujas Kolumbijos geografines nuorodas ir pasiūlė Prekybos komitetui atitinkamai pakeisti Susitarimo XIII priedo 1 priedėlį; |
| --- | --- |

(2)

remdamasis Susitarimo 257 straipsnio 2 dalimi, 2020 m. liepos 28 d. ES šalies ir Kolumbijos posėdyje Intelektinės nuosavybės pakomitetis įvertino informaciją apie dvi naujas Kolumbijos geografines nuorodas ir pasiūlė Prekybos komitetui atitinkamai pakeisti Susitarimo XIII priedo 1 priedėlį;

| (3) | todėl Susitarimo XIII priedo 1 priedėlis turėtų būti pakeistas; |
| --- | --- |

(3)

todėl Susitarimo XIII priedo 1 priedėlis turėtų būti pakeistas;

| (4) | vadovaujantis Prekybos susitarimo 14 straipsnio 3 dalimi, sprendimas dėl Susitarimo XIII priedo 1 priedėlio pakeitimo gali būti priimtas ES šalies ir Kolumbijos Prekybos komiteto posėdyje, nes jis susijęs tik su jų dvišaliais santykiais ir nedaro poveikio kitos Susitarimą pasirašiusios Andų šalies teisėms ir įsipareigojimams, |
| --- | --- |

(4)

vadovaujantis Prekybos susitarimo 14 straipsnio 3 dalimi, sprendimas dėl Susitarimo XIII priedo 1 priedėlio pakeitimo gali būti priimtas ES šalies ir Kolumbijos Prekybos komiteto posėdyje, nes jis susijęs tik su jų dvišaliais santykiais ir nedaro poveikio kitos Susitarimą pasirašiusios Andų šalies teisėms ir įsipareigojimams,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Į Susitarimo XIII priedo 1 priedėlio lentelės a punktą „Kolumbijos žemės ūkio ir maisto produktų, vynų, spiritinių gėrimų ir aromatintų vynų geografinės nuorodos“ įtraukiami šio sprendimo priede nurodyti įrašai.

2 straipsnis

Šį dviem egzemplioriais parengtą sprendimą pasirašo Prekybos komiteto atstovai, kuriems suteikti įgaliojimai veikti Šalių vardu keičiant Susitarimą. Šis sprendimas įsigalioja nuo tos dienos, kurią jį pasirašo paskutinė šalis.

Šis sprendimas įsigalioja jo priėmimo dieną.

Priimta Briuselyje 2020 m. lapkričio 19 d.

Prekybos komiteto vardu

ES delegacijos vadovas

Paolo GARZOTTI

Kolumbijos delegacijos vadovas

Juan Carlos CADENA

---

PRIEDAS

| ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ | Ryžiai |
| --- | --- |
| CAFÉ DE SANTANDER | Kava |

ARROZ DE LA MESETA DE IBAGUÉ

Ryžiai

CAFÉ DE SANTANDER

Kava

---

| 2021 2 22 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 61/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2021 2 22

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 61/29

---

ES IR ŠVEICARIJOS JUNGTINIO KOMITETO SPRENDIMAS Nr. 1/2021

2021 m. vasario 12 d.

kuriuo iš dalies keičiamos 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimo su pakeitimais 2 protokolo III ir IV lentelės (2021/274)

JUNGTINIS KOMITETAS,

atsižvelgdamas į 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą (1), iš dalies pakeistą 2004 m. spalio 26 d. Europos bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimu, iš dalies keičiančiu 1972 m. liepos 22 d. Europos ekonominės bendrijos ir Šveicarijos Konfederacijos susitarimą dėl perdirbtiems žemės ūkio produktams taikomų nuostatų (2) (toliau – Susitarimas), ypač į jo 2 protokolo 7 straipsnį,

kadangi:

| (1) | pagal Susitarimo 2 protokolo 5 straipsnio 2 dalį Sąjunga ir Šveicarijos Konfederacija, kaip Susitariančiosios Šalys, Jungtiniam komitetui pateikė visų žaliavų, kurioms taikomos kainų kompensavimo priemonės, 2019 m. vidaus atskaitos kainas. Sprendžiant iš tų kainų matyti, kad pasikeitė su tų žaliavų kainomis susijusi faktinė padėtis Susitariančiųjų Šalių teritorijoje; |
| --- | --- |

(1)

pagal Susitarimo 2 protokolo 5 straipsnio 2 dalį Sąjunga ir Šveicarijos Konfederacija, kaip Susitariančiosios Šalys, Jungtiniam komitetui pateikė visų žaliavų, kurioms taikomos kainų kompensavimo priemonės, 2019 m. vidaus atskaitos kainas. Sprendžiant iš tų kainų matyti, kad pasikeitė su tų žaliavų kainomis susijusi faktinė padėtis Susitariančiųjų Šalių teritorijoje;

| 2) | todėl būtina atnaujinti Susitarimo 2 protokolo III lentelėje išvardytų žemės ūkio žaliavų vidaus atskaitos kainas bei kainų skirtumus ir pakoreguoti to protokolo IV lentelėje nurodytas pagrindines sumas už žemės ūkio žaliavas, |
| --- | --- |

2)

todėl būtina atnaujinti Susitarimo 2 protokolo III lentelėje išvardytų žemės ūkio žaliavų vidaus atskaitos kainas bei kainų skirtumus ir pakoreguoti to protokolo IV lentelėje nurodytas pagrindines sumas už žemės ūkio žaliavas,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Susitarimo 2 protokolas iš dalies keičiamas taip:

| a) | III lentelė pakeičiama šio sprendimo I priedo tekstu; |
| --- | --- |

a)

III lentelė pakeičiama šio sprendimo I priedo tekstu;

| b) | IV lentelės b dalies tekstas pakeičiamas šio sprendimo II priedo tekstu. |
| --- | --- |

b)

IV lentelės b dalies tekstas pakeičiamas šio sprendimo II priedo tekstu.

2 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

3 straipsnis

Šis sprendimas įsigalioja 2021 m. kovo 1 d.

Priimta Briuselyje 2021 m. vasario 12 d.

Jungtinio komiteto vardu

Pirmininkas

Marco Dueerkop

---

(1)  
  OL L 300, 1972 12 31, p. 189.

1

(2)  
  OL L 23, 2005 1 26, p. 19.

2

---

I PRIEDAS

„III lentelė

ES ir Šveicarijos vidaus atskaitos kainos

| Žemės ūkio žaliava | Šveicarijos vidaus atskaitos kaina
  CHF už 100 kg neto | ES vidaus atskaitos kaina
  CHF už 100 kg neto | 4 straipsnio 1 dalis
  Taikomas Šveicarijoje Šveicarijos ir ES atskaitos kainų skirtumas atskaitos kaina
  CHF už 100 kg neto | 3 straipsnio 3 dalis
  Taikomas ES Šveicarijos ir ES atskaitos kainų skirtumas atskaitos kaina
  EUR už 100 kg neto |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Paprastieji kviečiai | 50,60 | 20,46 | 30,15 | 0,00 |
| Kietieji kviečiai | – | – | 1,20 | 0,00 |
| Rugiai | 40,45 | 18,74 | 21,70 | 0,00 |
| Miežiai | – | – | – | – |
| Kukurūzai | – | – | – | – |
| Paprastųjų kviečių miltai | 91,10 | 42,42 | 48,70 | 0,00 |
| Nenugriebto pieno milteliai | 601,45 | 321,47 | 280,00 | 0,00 |
| Nugriebto pieno milteliai | 402,60 | 200,98 | 201,60 | 0,00 |
| Sviestas | 1 041,90 | 487,22 | 554,70 | 0,00 |
| Baltasis cukrus | – | – | – | – |
| Kiaušiniai | – | – | 38,00 | 0,00 |
| Šviežios bulvės | 40,95 | 27,61 | 13,35 | 0,00 |
| Augaliniai riebalai | – | – | 170,00 | 0,00“. |

Žemės ūkio žaliava

Šveicarijos vidaus atskaitos kaina

CHF už 100 kg neto

ES vidaus atskaitos kaina

CHF už 100 kg neto

4 straipsnio 1 dalis

Taikomas Šveicarijoje Šveicarijos ir ES atskaitos kainų skirtumas atskaitos kaina

CHF už 100 kg neto

3 straipsnio 3 dalis

Taikomas ES Šveicarijos ir ES atskaitos kainų skirtumas atskaitos kaina

EUR už 100 kg neto

Paprastieji kviečiai

50,60

20,46

30,15

0,00

Kietieji kviečiai

–

–

1,20

0,00

Rugiai

40,45

18,74

21,70

0,00

Miežiai

–

–

–

–

Kukurūzai

–

–

–

–

Paprastųjų kviečių miltai

91,10

42,42

48,70

0,00

Nenugriebto pieno milteliai

601,45

321,47

280,00

0,00

Nugriebto pieno milteliai

402,60

200,98

201,60

0,00

Sviestas

1 041,90

487,22

554,70

0,00

Baltasis cukrus

–

–

–

–

Kiaušiniai

–

–

38,00

0,00

Šviežios bulvės

40,95

27,61

13,35

0,00

Augaliniai riebalai

–

–

170,00

0,00“.

---

II PRIEDAS

| „b) | Apskaičiuojant žemės ūkiui skirtą mokesčio dalį yra taikomos šios pagrindinės žemės ūkio žaliavų sumos:







  Žemės ūkio žaliava | Šveicarijoje taikoma pagrindinė suma
  3 straipsnio 2 dalis | ES taikoma pagrindinė suma
  4 straipsnio 2 dalis |
| --- | --- | --- | --- |
| CHF už 100 kg neto | EUR už 100 kg neto |
| Paprastieji kviečiai | 24,55 | 0,00 |
| Kietieji kviečiai | 1,00 | 0,00 |
| Rugiai | 17,70 | 0,00 |
| Miežiai | – | – |
| Kukurūzai | – | – |
| Paprastųjų kviečių miltai | 39,70 | 0,00 |
| Nenugriebto pieno milteliai | 227,80 | 0,00 |
| Nugriebto pieno milteliai | 164,30 | 0,00 |
| Sviestas | 452,10 | 0,00 |
| Baltasis cukrus | – | – |
| Kiaušiniai | 30,95 | 0,00 |
| Šviežios bulvės | 10,90 | 0,00 |
| Augaliniai riebalai | 138,55 | 0,00“. |

„b)

Apskaičiuojant žemės ūkiui skirtą mokesčio dalį yra taikomos šios pagrindinės žemės ūkio žaliavų sumos:

Žemės ūkio žaliava

Šveicarijoje taikoma pagrindinė suma

3 straipsnio 2 dalis

ES taikoma pagrindinė suma

4 straipsnio 2 dalis

CHF už 100 kg neto

EUR už 100 kg neto

Paprastieji kviečiai

24,55

0,00

Kietieji kviečiai

1,00

0,00

Rugiai

17,70

0,00

Miežiai

–

–

Kukurūzai

–

–

Paprastųjų kviečių miltai

39,70

0,00

Nenugriebto pieno milteliai

227,80

0,00

Nugriebto pieno milteliai

164,30

0,00

Sviestas

452,10

0,00

Baltasis cukrus

–

–

Kiaušiniai

30,95

0,00

Šviežios bulvės

10,90

0,00

Augaliniai riebalai

138,55

0,00“.

---