# Euroopa Liidu L 87/2021

| | ISSN 1977-0650 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 87 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 64. aastakäik15. märts 2021 |

ISSN 1977-0650

Euroopa Liidu

Teataja

L 87

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

64. aastakäik15. märts 2021

---

| Sisukord | | I   Seadusandlikud aktid | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/444, 11. märts 2021, millega luuakse tollikoostöö programm Toll ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1294/2013 | 1 |

Sisukord

I   Seadusandlikud aktid

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2021/444, 11. märts 2021, millega luuakse tollikoostöö programm Toll ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1294/2013

1

| | | II   Muud kui seadusandlikud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EL) 2021/445, 12. märts 2021, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 270/2011 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses | 17 |
| | * | Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/446, 12. märts 2021, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 19 |
| | * | Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/447, 12. märts 2021, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 2 kindlaks lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisel kasutatavate võrdlusaluste muudetud väärtused ajavahemikuks 2021–2025 (
  1
  ) | 29 |
| | | OTSUSED |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/448, 12. märts 2021, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega | 35 |
| | * | Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/449, 12. märts 2021, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses | 46 |

II   Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EL) 2021/445, 12. märts 2021, millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 270/2011 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses

17

*

Nõukogu rakendusmäärus (EL) 2021/446, 12. märts 2021, millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

19

*

Komisjoni rakendusmäärus (EL) 2021/447, 12. märts 2021, millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 2 kindlaks lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisel kasutatavate võrdlusaluste muudetud väärtused ajavahemikuks 2021–2025 (
  1
  )

1

29

OTSUSED

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/448, 12. märts 2021, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

35

*

Nõukogu otsus (ÜVJP) 2021/449, 12. märts 2021, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses

46

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I Seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/444,

11. märts 2021,

millega luuakse tollikoostöö programm „Toll“ ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1294/2013

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 33, 114 ja 207,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (1)

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EL) nr 1294/2013 (3) loodud programm „Toll 2020“ ja sellele eelnenud programmid on aidanud märkimisväärselt hõlbustada ja edendada tolliasutuste vahelist tollikoostööd ning suurendada nende haldus-, inimeste ja infotehnoloogia (IT) suutlikkust. Kuna paljud tolli valdkonna meetmed on piiriülesed, on sellise koostöö arendamiseks tõhusam ja tulemuslikum pakkuda liikmesriikidele raamistik, milles see saab toimuda, luues komisjoni rakendatava liidu tasandi tolliprogrammi. Samuti on programm „Toll 2020“ osutunud kulutõhusaks ja andnud tõelist lisaväärtust muudele kahe- või mitmepoolsetele tollikoostöö raamistikele. Lisaks on programm „Toll 2020“ aidanud kaitsta liidu ja liikmesriikide finantshuve, toetades tollimaksude tõhusat kogumist. Samuti on ühtlustatud tolliprotseduurid olulised samaväärsete tulemuste saavutamiseks kelmuste, pettuste ja ebaseaduslike piiriüleste kaubavoogude ärahoidmisel. Seetõttu on asjakohane, tõhus ja liidu huvides jätkata tollikoostööalaste meetmete rahastamist, luues uue programmi – programmi „Toll“ (edaspidi „tolliprogramm“). |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EL) nr 1294/2013 (3) loodud programm „Toll 2020“ ja sellele eelnenud programmid on aidanud märkimisväärselt hõlbustada ja edendada tolliasutuste vahelist tollikoostööd ning suurendada nende haldus-, inimeste ja infotehnoloogia (IT) suutlikkust. Kuna paljud tolli valdkonna meetmed on piiriülesed, on sellise koostöö arendamiseks tõhusam ja tulemuslikum pakkuda liikmesriikidele raamistik, milles see saab toimuda, luues komisjoni rakendatava liidu tasandi tolliprogrammi. Samuti on programm „Toll 2020“ osutunud kulutõhusaks ja andnud tõelist lisaväärtust muudele kahe- või mitmepoolsetele tollikoostöö raamistikele. Lisaks on programm „Toll 2020“ aidanud kaitsta liidu ja liikmesriikide finantshuve, toetades tollimaksude tõhusat kogumist. Samuti on ühtlustatud tolliprotseduurid olulised samaväärsete tulemuste saavutamiseks kelmuste, pettuste ja ebaseaduslike piiriüleste kaubavoogude ärahoidmisel. Seetõttu on asjakohane, tõhus ja liidu huvides jätkata tollikoostööalaste meetmete rahastamist, luues uue programmi – programmi „Toll“ (edaspidi „tolliprogramm“).

| (2) | Tolliliit on olnud 50 aastat liidu kui ühe maailma suurima kaubandusbloki nurgakivi. Tolliliit on märkimisväärne näide liidus toimuvast edukast lõimumisest ning seda on vaja siseturu nõuetekohaseks toimimiseks nii äriühingute kui ka kodanike huvides. Tolliliit on selle aja jooksul oluliselt arenenud ja tolliasutused täidavad piiridel edukalt mitmeid eri ülesandeid. Nad teevad koostööd eesmärgiga hõlbustada õiguspärast ja õiglast kaubandust, vähendada bürokraatiat, koguda riikide ja liidu eelarvesse tulusid ning aidata kaitsta kodanikke terrorismi-, tervise-, keskkonna- ja muude ohtude eest. Võttes liidu tasandil kasutusele ühtse riskijuhtimise raamistiku ja kontrollides rahavoogusid, et võidelda rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu, on tolliasutustel eelkõige oluline osa terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ning ebaausa konkurentsi vastases võitluses. Võttes arvesse tolliasutuste ulatuslikku vastutusala, on nad tegelikkuses kaupade liidu välispiiril kontrollimise eest vastutavad juhtivad ametiasutused. Tugevam ja kaugelevaatavam liit on saavutatav ainult siis, kui selleks on olemas vajalikud vahendid. Seda konteksti arvestades ei peaks tolliprogramm hõlmama mitte ainult tollikoostööd, vaid sellega tuleks toetada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (4) artiklis 3 sätestatud laiemaid tolli ülesandeid, nimelt liidu rahvusvahelise kaubanduse järelevalvet, aidates seeläbi kaasa siseturu välisaspektide, ühise kaubanduspoliitika ja liidu muude kaubandusega seotud ühiste poliitikavaldkondade rakendamisele ning tarneahela turvalisuse tagamisele.
  Käesoleva määruse õiguslik alus peaks seetõttu hõlmama Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 33 sätestatud tollikoostööd, ELi toimimise lepingu artiklis 114 sätestatud siseturgu ja ELi toimimise lepingu artiklis 207 sätestatud ühist kaubanduspoliitikat. |
| --- | --- |

(2)

Tolliliit on olnud 50 aastat liidu kui ühe maailma suurima kaubandusbloki nurgakivi. Tolliliit on märkimisväärne näide liidus toimuvast edukast lõimumisest ning seda on vaja siseturu nõuetekohaseks toimimiseks nii äriühingute kui ka kodanike huvides. Tolliliit on selle aja jooksul oluliselt arenenud ja tolliasutused täidavad piiridel edukalt mitmeid eri ülesandeid. Nad teevad koostööd eesmärgiga hõlbustada õiguspärast ja õiglast kaubandust, vähendada bürokraatiat, koguda riikide ja liidu eelarvesse tulusid ning aidata kaitsta kodanikke terrorismi-, tervise-, keskkonna- ja muude ohtude eest. Võttes liidu tasandil kasutusele ühtse riskijuhtimise raamistiku ja kontrollides rahavoogusid, et võidelda rahapesu ja terrorismi rahastamise vastu, on tolliasutustel eelkõige oluline osa terrorismi, organiseeritud kuritegevuse ning ebaausa konkurentsi vastases võitluses. Võttes arvesse tolliasutuste ulatuslikku vastutusala, on nad tegelikkuses kaupade liidu välispiiril kontrollimise eest vastutavad juhtivad ametiasutused. Tugevam ja kaugelevaatavam liit on saavutatav ainult siis, kui selleks on olemas vajalikud vahendid. Seda konteksti arvestades ei peaks tolliprogramm hõlmama mitte ainult tollikoostööd, vaid sellega tuleks toetada ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 952/2013 (4) artiklis 3 sätestatud laiemaid tolli ülesandeid, nimelt liidu rahvusvahelise kaubanduse järelevalvet, aidates seeläbi kaasa siseturu välisaspektide, ühise kaubanduspoliitika ja liidu muude kaubandusega seotud ühiste poliitikavaldkondade rakendamisele ning tarneahela turvalisuse tagamisele.

Käesoleva määruse õiguslik alus peaks seetõttu hõlmama Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklis 33 sätestatud tollikoostööd, ELi toimimise lepingu artiklis 114 sätestatud siseturgu ja ELi toimimise lepingu artiklis 207 sätestatud ühist kaubanduspoliitikat.

| (3) | Tolliprogramm peaks abistama liikmesriike ja komisjoni, luues selliste meetmete raamistiku, mille eesmärk on toetada tolliliitu ja tolliasutusi, kes teevad koostööd ja tegutsevad ühtsena; anda panus liidu ja selle liikmesriikide finants- ja majandushuvide kaitsmisse; tagada liidu ja selle elanike julgeolek ja turvalisus, aidates seeläbi kaasa tarbijakaitsele; kaitsta liitu ebaausate ja ebaseaduslike kaubandustavade eest, soodustades samal ajal seaduslikku ettevõtlust, ning hõlbustada seaduslikku kaubandust, nii et ettevõtjad ja kodanikud saaksid kasu siseturu ja maailmakaubanduse kogu potentsiaalist. |
| --- | --- |

(3)

Tolliprogramm peaks abistama liikmesriike ja komisjoni, luues selliste meetmete raamistiku, mille eesmärk on toetada tolliliitu ja tolliasutusi, kes teevad koostööd ja tegutsevad ühtsena; anda panus liidu ja selle liikmesriikide finants- ja majandushuvide kaitsmisse; tagada liidu ja selle elanike julgeolek ja turvalisus, aidates seeläbi kaasa tarbijakaitsele; kaitsta liitu ebaausate ja ebaseaduslike kaubandustavade eest, soodustades samal ajal seaduslikku ettevõtlust, ning hõlbustada seaduslikku kaubandust, nii et ettevõtjad ja kodanikud saaksid kasu siseturu ja maailmakaubanduse kogu potentsiaalist.

| (4) | Toll on dünaamiline poliitikavaldkond, millel seisavad ees uued väljakutsed, nagu globaliseerumine, uued pettuse ja salakaubanduse mudelid ning digitaliseerimine. Need väljakutsed suurendavad vajadust toetada tolliasutusi ja eeldavad uuenduslike lahenduste leidmist. Lisaks rõhutavad nad vajadust tugevdada tolliasutuste vahelist koostööd. |
| --- | --- |

(4)

Toll on dünaamiline poliitikavaldkond, millel seisavad ees uued väljakutsed, nagu globaliseerumine, uued pettuse ja salakaubanduse mudelid ning digitaliseerimine. Need väljakutsed suurendavad vajadust toetada tolliasutusi ja eeldavad uuenduslike lahenduste leidmist. Lisaks rõhutavad nad vajadust tugevdada tolliasutuste vahelist koostööd.

| (5) | Kulutasuvuse huvides tuleks tolliprogrammis ära kasutada võimalikke koostoimet muude seonduvates valdkondades võetavate liidu meetmetega, nagu programm „Fiscalis“, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse maksustamisalase koostöö programm „Fiscalis“; tollikontrolli seadmete soetamise toetuse instrument, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse integreeritud piirihalduse fondi osana tollikontrolliseadmete soetamise toetuse instrument (edaspidi „tollikontrolliseadmete instrumendi määrus“); liidu pettustevastase võitluse programm, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse liidu pettustevastase võitluse programm; piirihalduse ja viisade rahalise toetamise instrument, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse integreeritud piirihalduse fondi osana piirihalduse ja viisade rahalise toetamise instrument; Sisejulgeolekufond, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse Sisejulgeolekufond; ühtse turu programm, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse siseturu, ettevõtete, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime, taimede, loomade, toidu ja sööda valdkonna ja Euroopa statistika programm (edaspidi „ühtse turu programm“);
  taaste- ja vastupidavusrahastu, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241, (5) ning tehnilise toe instrument, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/240 (6). |
| --- | --- |

(5)

Kulutasuvuse huvides tuleks tolliprogrammis ära kasutada võimalikke koostoimet muude seonduvates valdkondades võetavate liidu meetmetega, nagu programm „Fiscalis“, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse maksustamisalase koostöö programm „Fiscalis“; tollikontrolli seadmete soetamise toetuse instrument, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse integreeritud piirihalduse fondi osana tollikontrolliseadmete soetamise toetuse instrument (edaspidi „tollikontrolliseadmete instrumendi määrus“); liidu pettustevastase võitluse programm, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse liidu pettustevastase võitluse programm; piirihalduse ja viisade rahalise toetamise instrument, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse integreeritud piirihalduse fondi osana piirihalduse ja viisade rahalise toetamise instrument; Sisejulgeolekufond, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse Sisejulgeolekufond; ühtse turu programm, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega, millega luuakse siseturu, ettevõtete, sealhulgas väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate konkurentsivõime, taimede, loomade, toidu ja sööda valdkonna ja Euroopa statistika programm (edaspidi „ühtse turu programm“);

taaste- ja vastupidavusrahastu, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/241, (5) ning tehnilise toe instrument, mis luuakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) 2021/240 (6).

| (6) | Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepe (7) ning saavutada 25. septembril 2015 vastu võetud ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgid, peaksid käesoleva määruse kohased meetmed aitama saavutada liidu eesmärki eraldada vähemalt 30 % kogu liidu eelarvest kliimaeesmärkide toetamiseks ning liidu püüdlust eraldada 2024. aastal 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 % liidu aastaeelarvest bioloogilisele mitmekesisusele, võttes seejuures arvesse kliimaeesmärkide ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide praegust kattumist. |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse, kui tähtis on võidelda kliimamuutuste vastu kooskõlas liidu kohustustega rakendada Pariisi kokkulepe (7) ning saavutada 25. septembril 2015 vastu võetud ÜRO kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgid, peaksid käesoleva määruse kohased meetmed aitama saavutada liidu eesmärki eraldada vähemalt 30 % kogu liidu eelarvest kliimaeesmärkide toetamiseks ning liidu püüdlust eraldada 2024. aastal 7,5 % ning 2026. ja 2027. aastal 10 % liidu aastaeelarvest bioloogilisele mitmekesisusele, võttes seejuures arvesse kliimaeesmärkide ja bioloogilise mitmekesisuse eesmärkide praegust kattumist.

| (7) | Käesoleva määrusega kehtestatakse tolliprogrammi rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava, (8) punkti 18 tähenduses. Selleks et ettenägematuid kulusid saaks käsitada rahastamiskõlblikena, peaksid need olema otseselt seotud tolliprogrammi eesmärkidega. Tolliprogrammi rahastamispaketist peaks katma selle haldamise ja selle tulemuste hindamisega seonduvad vajalikud ja igakülgselt põhjendatud kulud, tingimusel et need on seotud tolliprogrammi üld- ja erieesmärkidega. |
| --- | --- |

(7)

Käesoleva määrusega kehtestatakse tolliprogrammi rahastamispakett, mis on iga-aastase eelarvemenetluse käigus Euroopa Parlamendile ja nõukogule peamine lähtesumma Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni 16. detsembri 2020. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe, mis käsitleb eelarvedistsipliini, eelarvealast koostööd ning usaldusväärset finantsjuhtimist, samuti uusi omavahendeid, sealhulgas uute omavahendite kasutuselevõtmise tegevuskava, (8) punkti 18 tähenduses. Selleks et ettenägematuid kulusid saaks käsitada rahastamiskõlblikena, peaksid need olema otseselt seotud tolliprogrammi eesmärkidega. Tolliprogrammi rahastamispaketist peaks katma selle haldamise ja selle tulemuste hindamisega seonduvad vajalikud ja igakülgselt põhjendatud kulud, tingimusel et need on seotud tolliprogrammi üld- ja erieesmärkidega.

| (8) | Et toetada kolmandate riikide ühinemist ja assotsieerumist, peaks tolliprogrammis saama teatavate tingimuste täitmise korral osaleda ühinevad riigid, kandidaatriigid, potentsiaalsed kandidaatriigid ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid. Tolliprogramm võib olla avatud ka muudele kolmandatele riikidele vastavalt tingimustele, mis on sätestatud liidu ja kõnealuste riikide vahelistes erilepingutes, millega reguleeritakse nende osalemist liidu programmis. |
| --- | --- |

(8)

Et toetada kolmandate riikide ühinemist ja assotsieerumist, peaks tolliprogrammis saama teatavate tingimuste täitmise korral osaleda ühinevad riigid, kandidaatriigid, potentsiaalsed kandidaatriigid ja Euroopa naabruspoliitikaga hõlmatud riigid. Tolliprogramm võib olla avatud ka muudele kolmandatele riikidele vastavalt tingimustele, mis on sätestatud liidu ja kõnealuste riikide vahelistes erilepingutes, millega reguleeritakse nende osalemist liidu programmis.

| (9) | Tolliprogrammi suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (9) (edaspidi „finantsmäärus“). Finantsmääruses sätestatakse liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamine kohta. |
| --- | --- |

(9)

Tolliprogrammi suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (9) (edaspidi „finantsmäärus“). Finantsmääruses sätestatakse liidu eelarve täitmise reeglid, sealhulgas reeglid toetuste, auhindade, hangete, eelarve kaudse täitmise, rahastamisvahendite, eelarveliste tagatiste, finantsabi ja välisekspertide tasustamine kohta.

| (10) | Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks eelarve täitmise menetlus toetuste, hangete, auhindade ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks. |
| --- | --- |

(10)

Käesoleva määruse suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu poolt ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud horisontaalseid finantsreegleid. Need reeglid on sätestatud finantsmääruses ning nendega määratakse eelkõige kindlaks eelarve täitmise menetlus toetuste, hangete, auhindade ja eelarve kaudse täitmise kaudu ning nähakse ette finantsjuhtimises osalejate vastutuse kontroll. ELi toimimise lepingu artikli 322 alusel vastu võetud reeglid hõlmavad ka üldist tingimuslikkuse korda liidu eelarve kaitsmiseks.

| (11) | Programmi „Toll 2020“ raames kohaldatud meetmed on osutunud asjakohasteks ja need tuleks seepärast jätta kehtima. Et muuta tolliprogrammi elluviimine lihtsamaks ja paindlikumaks ning seeläbi saavutada paremini selle eesmärgid, tuleks meetmed kindlaks määrata ainult üldiste kategooriatena ning esitada konkreetseid meetmeid illustreerivate näidete loetelu. Koostöö ja suutlikkuse suurendamise kaudu peaks tolliprogramm edendama ja toetama ka innovatsiooni kasutuselevõttu ja võimendamist, et veelgi suurendada suutlikkust saavutada tolli põhiprioriteedid. Tolliprogrammist rahastatavad meetmed, mis osutuvad mingil ajahetkel ebapiisavaks, tuleks lõpetada või neid tuleks kohandada, et muuta need tõhusamaks või asjakohasemaks. |
| --- | --- |

(11)

Programmi „Toll 2020“ raames kohaldatud meetmed on osutunud asjakohasteks ja need tuleks seepärast jätta kehtima. Et muuta tolliprogrammi elluviimine lihtsamaks ja paindlikumaks ning seeläbi saavutada paremini selle eesmärgid, tuleks meetmed kindlaks määrata ainult üldiste kategooriatena ning esitada konkreetseid meetmeid illustreerivate näidete loetelu. Koostöö ja suutlikkuse suurendamise kaudu peaks tolliprogramm edendama ja toetama ka innovatsiooni kasutuselevõttu ja võimendamist, et veelgi suurendada suutlikkust saavutada tolli põhiprioriteedid. Tolliprogrammist rahastatavad meetmed, mis osutuvad mingil ajahetkel ebapiisavaks, tuleks lõpetada või neid tuleks kohandada, et muuta need tõhusamaks või asjakohasemaks.

| (12) | Peagi võetakse vastu tollikontrolliseadmete instrumendi määrus. Selleks et säilitada kõigi tolli ja tollikontrolliseadmetega seotud koostöömeetmete ühtsus ja horisontaalne koordineerimine, on asjakohane rakendada kõiki selliseid meetmeid üheainsa õigusakti, s.o käesoleva määruse alusel, milles on sätestatud ühtsed normid. Seepärast tuleks tollikontrolliseadmete soetamise toetuse instrumendist toetada ainult rahastamiskõlblike tollikontrolliseadmete ostmist, hooldust ja täiustamist, samal ajal kui tolliprogrammist tuleks toetada kõiki muid seonduvaid meetmeid, näiteks seadmete vajaduse hindamiseks võetavaid koostöömeetmeid või ostetud seadmetega seotud koolitusi, kui see on asjakohane. |
| --- | --- |

(12)

Peagi võetakse vastu tollikontrolliseadmete instrumendi määrus. Selleks et säilitada kõigi tolli ja tollikontrolliseadmetega seotud koostöömeetmete ühtsus ja horisontaalne koordineerimine, on asjakohane rakendada kõiki selliseid meetmeid üheainsa õigusakti, s.o käesoleva määruse alusel, milles on sätestatud ühtsed normid. Seepärast tuleks tollikontrolliseadmete soetamise toetuse instrumendist toetada ainult rahastamiskõlblike tollikontrolliseadmete ostmist, hooldust ja täiustamist, samal ajal kui tolliprogrammist tuleks toetada kõiki muid seonduvaid meetmeid, näiteks seadmete vajaduse hindamiseks võetavaid koostöömeetmeid või ostetud seadmetega seotud koolitusi, kui see on asjakohane.

| (13) | Tollialase teabe ja muu tolliga seotud teabe vahetamine on tolli laitmatu toimimise eelduseks ja see toimub tunduvalt laiemalt kui tolliliidu piires. Euroopa elektrooniliste süsteemide kohandamine või laiendamine, et võimaldada koostööd kolmandate riikidega, kes tolliprogrammis ei osale, ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, võiks olla liidu huvides. Seetõttu, kui selline huvi on igakülgselt põhjendatud, peaksid kulud, mis on seotud vastavalt Euroopa elektrooniliste süsteemide kohandamise või laiendamisega, olema tolliprogrammist rahastamiskõlblikud. |
| --- | --- |

(13)

Tollialase teabe ja muu tolliga seotud teabe vahetamine on tolli laitmatu toimimise eelduseks ja see toimub tunduvalt laiemalt kui tolliliidu piires. Euroopa elektrooniliste süsteemide kohandamine või laiendamine, et võimaldada koostööd kolmandate riikidega, kes tolliprogrammis ei osale, ja rahvusvaheliste organisatsioonidega, võiks olla liidu huvides. Seetõttu, kui selline huvi on igakülgselt põhjendatud, peaksid kulud, mis on seotud vastavalt Euroopa elektrooniliste süsteemide kohandamise või laiendamisega, olema tolliprogrammist rahastamiskõlblikud.

| (14) | Võttes arvesse üleilmastumise tähtsust, peaks tolliprogramm ka edaspidi ette nägema võimaluse kaasata väliseksperte finantsmääruse artikli 238 tähenduses. Need väliseksperdid peaksid põhiliselt olema valitsusasutuste esindajad, sealhulgas mitteassotsieerunud kolmandatest riikidest, sealhulgas nende kolmandate riikide valitsusasutused, kes tolliprogrammis ei osale, samuti teadlased ning rahvusvaheliste organisatsioonide, ettevõtjate või kodanikuühiskonna esindajad. Väliseksperte tuleks eksperdirühmadesse valida vastavalt komisjoni 30. mai 2016. aasta otsusele, millega kehtestatakse horisontaalsed eeskirjad komisjoni eksperdirühmade loomiseks ja tööks. Väliseksperdid, kes osalevad füüsilise isikuna tolliprogrammi raames toimuvatel vastavalt vajadusele korraldatud üritustel, näiteks ühekordsetel koosolekutel ja konverentsidel, peaks valima komisjon, sealhulgas osalevate riikide esitatud ekspertide seast. Tuleb tagada, et füüsilise isikuna nimetatud ning sõltumatult ja avalikes huvides tegutsevad väliseksperdid oleksid erapooletud ja et nende ametiülesannetega seoses ei oleks võimalikku huvide konflikti. Teave kõigi välisekspertide valimise ja nende osalemise kohta peaks olema avalikult kättesaadav. Välisekspertide valimisel tuleks arvesse võtta sidusrühmade tasakaalustatud esindatuse tagamise eesmärki ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse üleilmastumise tähtsust, peaks tolliprogramm ka edaspidi ette nägema võimaluse kaasata väliseksperte finantsmääruse artikli 238 tähenduses. Need väliseksperdid peaksid põhiliselt olema valitsusasutuste esindajad, sealhulgas mitteassotsieerunud kolmandatest riikidest, sealhulgas nende kolmandate riikide valitsusasutused, kes tolliprogrammis ei osale, samuti teadlased ning rahvusvaheliste organisatsioonide, ettevõtjate või kodanikuühiskonna esindajad. Väliseksperte tuleks eksperdirühmadesse valida vastavalt komisjoni 30. mai 2016. aasta otsusele, millega kehtestatakse horisontaalsed eeskirjad komisjoni eksperdirühmade loomiseks ja tööks. Väliseksperdid, kes osalevad füüsilise isikuna tolliprogrammi raames toimuvatel vastavalt vajadusele korraldatud üritustel, näiteks ühekordsetel koosolekutel ja konverentsidel, peaks valima komisjon, sealhulgas osalevate riikide esitatud ekspertide seast. Tuleb tagada, et füüsilise isikuna nimetatud ning sõltumatult ja avalikes huvides tegutsevad väliseksperdid oleksid erapooletud ja et nende ametiülesannetega seoses ei oleks võimalikku huvide konflikti. Teave kõigi välisekspertide valimise ja nende osalemise kohta peaks olema avalikult kättesaadav. Välisekspertide valimisel tuleks arvesse võtta sidusrühmade tasakaalustatud esindatuse tagamise eesmärki ja soolise võrdõiguslikkuse põhimõtet.

| (15) | Vastavalt komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises „ELi eelarve läbivaatamine“ esitatud komisjoni kohustusele tagada rahastamisprogrammide ühtsemaks ja lihtsamaks muutmine tuleks juhul, kui tolliprogrammiga ette nähtud meetmetel on eri rahastamisallikatega ühised eesmärgid, jagada ressursse teiste liidu rahastamisallikatega, tingimusel et sellega ei kaasne topeltrahastamist. Tolliprogrammi raames rakendatavate meetmetega tuleks tagada, et liidu vahendeid kasutatakse tolliliidu ja tolliasutuste toetamisel sidusalt. |
| --- | --- |

(15)

Vastavalt komisjoni 19. oktoobri 2010. aasta teatises „ELi eelarve läbivaatamine“ esitatud komisjoni kohustusele tagada rahastamisprogrammide ühtsemaks ja lihtsamaks muutmine tuleks juhul, kui tolliprogrammiga ette nähtud meetmetel on eri rahastamisallikatega ühised eesmärgid, jagada ressursse teiste liidu rahastamisallikatega, tingimusel et sellega ei kaasne topeltrahastamist. Tolliprogrammi raames rakendatavate meetmetega tuleks tagada, et liidu vahendeid kasutatakse tolliliidu ja tolliasutuste toetamisel sidusalt.

| (16) | IT suutlikkuse suurendamise meetmetele eraldatakse eeldatavasti suurem osa tolliprogrammi eelarvest. Nende IT suutlikkuse suurendamise meetmete hulgas tuleks esmatähtsaks pidada selliste elektrooniliste süsteemidega seotud meetmeid, mida on vaja tolliliidu rakendamiseks ja tolliasutuste ülesannete täitmiseks. Euroopa elektrooniliste süsteemide ühised ja riiklikud osad tuleks kindlaks määrata käesolevas määruses. Ühiseid ja riiklikke osi võib kombineerida. Lisaks tuleks selgelt kindlaks määrata komisjoni ja liikmesriikide meetmete ulatus ja ülesanded. |
| --- | --- |

(16)

IT suutlikkuse suurendamise meetmetele eraldatakse eeldatavasti suurem osa tolliprogrammi eelarvest. Nende IT suutlikkuse suurendamise meetmete hulgas tuleks esmatähtsaks pidada selliste elektrooniliste süsteemidega seotud meetmeid, mida on vaja tolliliidu rakendamiseks ja tolliasutuste ülesannete täitmiseks. Euroopa elektrooniliste süsteemide ühised ja riiklikud osad tuleks kindlaks määrata käesolevas määruses. Ühiseid ja riiklikke osi võib kombineerida. Lisaks tuleks selgelt kindlaks määrata komisjoni ja liikmesriikide meetmete ulatus ja ülesanded.

| (17) | Käesolevat määrust tuleks rakendada tööprogrammide kaudu. Kuna seatud eesmärgid on keskmise tähtajaga kuni pikaajalised ning tuginevad aja jooksul saadud kogemustele, peaksid tööprogrammid saama hõlmata mitut aastat. Üleminek üheaastastelt tööprogrammidelt mitmeaastastele vähendaks nii komisjoni kui ka liikmesriikide töökoormust. Mitmeaastased tööprogrammid peaksid hõlmama maksimaalselt kolme aastat. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevat määrust tuleks rakendada tööprogrammide kaudu. Kuna seatud eesmärgid on keskmise tähtajaga kuni pikaajalised ning tuginevad aja jooksul saadud kogemustele, peaksid tööprogrammid saama hõlmata mitut aastat. Üleminek üheaastastelt tööprogrammidelt mitmeaastastele vähendaks nii komisjoni kui ka liikmesriikide töökoormust. Mitmeaastased tööprogrammid peaksid hõlmama maksimaalselt kolme aastat.

| (18) | Tolliprogrammi raames rakendatavate meetmete puhul tuleks arvesse võtta Euroopa Kontrollikoja järeldusi ja soovitusi tolli valdkonnas, eelkõige 5. detsembri 2017. aasta eriaruannet nr 19/2017 „Impordiprotseduurid: puudused õigusraamistikus ja ebatõhus rakendamine mõjutavad ELi finantshuve“ ning 10. oktoobri 2018. aasta eriaruannet nr 26/2018 „Mitmed viivitused tolli IT-süsteemides: mis läks valesti?“. |
| --- | --- |

(18)

Tolliprogrammi raames rakendatavate meetmete puhul tuleks arvesse võtta Euroopa Kontrollikoja järeldusi ja soovitusi tolli valdkonnas, eelkõige 5. detsembri 2017. aasta eriaruannet nr 19/2017 „Impordiprotseduurid: puudused õigusraamistikus ja ebatõhus rakendamine mõjutavad ELi finantshuve“ ning 10. oktoobri 2018. aasta eriaruannet nr 26/2018 „Mitmed viivitused tolli IT-süsteemides: mis läks valesti?“.

| (19) | Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (10). |
| --- | --- |

(19)

Selleks et tagada käesoleva määruse ühetaolised rakendamistingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (10).

| (20) | Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (11) punktidele 22 ja 23 tuleks tolliprogrammi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata tolliprogrammi mõju kohapeal võrreldaval ja kõikehõlmaval viisil. Vahehindamine, mis tuleks teha hiljemalt nelja aasta möödumisel tolliprogrammi rakendamise algusest, ja lõpphindamine, mis tuleks teha hiljemalt nelja aasta möödumisel tolliprogrammi lõpuleviimisest, peaksid aitama järgmiste mitmeaastaste finantsraamistike raames teha tõhusaid tollikoostööalaseid otsuseid. Seega on äärmiselt oluline, et vahe- ja lõpphindamine annaksid rahuldavat ja piisavat teavet ning toimuksid aegsasti. Lisaks tolliprogrammi vahe- ja lõpphindamisele tuleks tulemusaruannete süsteemi osana koostada ka iga-aastased eduaruanded, et jälgida tolliprogrammi rakendamist. Nendes aruannetes tuleks esitada kokkuvõte tolliprogrammi tegevustes vaatlusalusel aastal saadud õppetundidest ja kohasel juhul ka sellest, milliseid takistusi ja puudusi esines. Iga-aastased eduaruanded tuleks edastada Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(20)

Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe (11) punktidele 22 ja 23 tuleks tolliprogrammi hinnata teabe põhjal, mis on kogutud seirenormide alusel, vältides samal ajal eelkõige liikmesriikidele langevat halduskoormust ja ülereguleerimist. Seirenormid peaksid asjakohasel juhul sisaldama ka mõõdetavaid näitajaid, mille alusel saab hinnata tolliprogrammi mõju kohapeal võrreldaval ja kõikehõlmaval viisil. Vahehindamine, mis tuleks teha hiljemalt nelja aasta möödumisel tolliprogrammi rakendamise algusest, ja lõpphindamine, mis tuleks teha hiljemalt nelja aasta möödumisel tolliprogrammi lõpuleviimisest, peaksid aitama järgmiste mitmeaastaste finantsraamistike raames teha tõhusaid tollikoostööalaseid otsuseid. Seega on äärmiselt oluline, et vahe- ja lõpphindamine annaksid rahuldavat ja piisavat teavet ning toimuksid aegsasti. Lisaks tolliprogrammi vahe- ja lõpphindamisele tuleks tulemusaruannete süsteemi osana koostada ka iga-aastased eduaruanded, et jälgida tolliprogrammi rakendamist. Nendes aruannetes tuleks esitada kokkuvõte tolliprogrammi tegevustes vaatlusalusel aastal saadud õppetundidest ja kohasel juhul ka sellest, milliseid takistusi ja puudusi esines. Iga-aastased eduaruanded tuleks edastada Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (21) | Selleks et asjakohaselt reageerida poliitiliste prioriteetide muutustele, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta tolliprogrammi erieesmärkide saavutamise mõõtmist võimaldavate näitajate loetelu ning täiendada käesolevat määrust seire- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevate sätetega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et asjakohaselt reageerida poliitiliste prioriteetide muutustele, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte, et muuta tolliprogrammi erieesmärkide saavutamise mõõtmist võimaldavate näitajate loetelu ning täiendada käesolevat määrust seire- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevate sätetega. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament ja nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist.

| (22) | Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (12) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (13) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (14) ja (EL) 2017/1939 (15) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumist, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (16) ja esitada süüdistusi.
  Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused. |
| --- | --- |

(22)

Finantsmääruse, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL, Euratom) nr 883/2013 (12) ning nõukogu määruste (EÜ, Euratom) nr 2988/95, (13) (Euratom, EÜ) nr 2185/96 (14) ja (EL) 2017/1939 (15) kohaselt tuleb liidu finantshuve kaitsta proportsionaalsete meetmetega, sealhulgas meetmetega, mis hõlmavad õigusnormide rikkumist, sealhulgas kelmuste ja pettuste ärahoidmist, avastamist, kõrvaldamist ja uurimist, kaotatud, alusetult makstud või ebaõigesti kasutatud summade sissenõudmist ning asjakohasel juhul halduskaristuste kehtestamist. Eelkõige on Euroopa Pettustevastasel Ametil (OLAF) vastavalt määrustele (Euratom, EÜ) nr 2185/96 ja (EL, Euratom) nr 883/2013 õigus korraldada haldusjuurdlusi, sealhulgas kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, et teha kindlaks, kas on esinenud kelmust, pettust, korruptsiooni või muud liidu finantshuve kahjustavat ebaseaduslikku tegevust. Euroopa Prokuratuuril on määruse (EL) 2017/1939 kohaselt õigus uurida liidu finantshuve kahjustavaid kuritegusid, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis (EL) 2017/1371, (16) ja esitada süüdistusi.

Vastavalt finantsmäärusele peab iga isik või üksus, kes saab liidu vahendeid, tegema liidu finantshuvide kaitsel igakülgset koostööd, andma komisjonile, OLAFile, kontrollikojale ja tõhustatud koostöös osalevate liikmesriikide suhtes kooskõlas määrusega (EL) 2017/1939 Euroopa Prokuratuurile vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu ning tagama, et kolmandad isikud, kes on kaasatud liidu vahendite haldamisse, annavad samaväärsed õigused.

| (23) | Kolmandad riigid võivad tolliprogrammis osaleda rahvusvahelise lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel või muude õigusaktide alusel. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada erisäte, millega nõutakse kolmandatelt riikidelt vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale vajalike õiguste ja nõutava juurdepääsu andmist, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. |
| --- | --- |

(23)

Kolmandad riigid võivad tolliprogrammis osaleda rahvusvahelise lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel või muude õigusaktide alusel. Käesolevasse määrusesse tuleks lisada erisäte, millega nõutakse kolmandatelt riikidelt vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale vajalike õiguste ja nõutava juurdepääsu andmist, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks.

| (24) | Rahastamiskõlblikud kulud tuleks määrata kindlaks lähtuvalt rahastamiskõlblike meetmete laadist ja hõlmama muu hulgas koosolekutel ja samalaadsetel üritustel osalevate isikute reisi-, majutus- ja elamiskulusid või ürituste korraldamisega seotud kulusid. Tolliprogrammist vahendite eraldamisel tuleks järgida finantsmääruses osutatud põhimõtteid, nagu võrdne kohtlemine, proportsionaalsus ja läbipaistvus, ning tagada rahaliste vahendite optimaalne kasutamine tolliprogrammi eesmärkide saavutamisel. |
| --- | --- |

(24)

Rahastamiskõlblikud kulud tuleks määrata kindlaks lähtuvalt rahastamiskõlblike meetmete laadist ja hõlmama muu hulgas koosolekutel ja samalaadsetel üritustel osalevate isikute reisi-, majutus- ja elamiskulusid või ürituste korraldamisega seotud kulusid. Tolliprogrammist vahendite eraldamisel tuleks järgida finantsmääruses osutatud põhimõtteid, nagu võrdne kohtlemine, proportsionaalsus ja läbipaistvus, ning tagada rahaliste vahendite optimaalne kasutamine tolliprogrammi eesmärkide saavutamisel.

| (25) | Käesolevas määruses ette nähtud rahastamisvormide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja anda soovitud tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Nende rahastamisvormide ja eelarve täitmise viiside hulgas tuleks kaaluda kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamist ning rahastamist, mis ei ole seotud finantsmääruse artikli 125 lõikes 1 osutatud kuludega. |
| --- | --- |

(25)

Käesolevas määruses ette nähtud rahastamisvormide ja eelarve täitmise viiside valikul tuleks lähtuda nende võimest saavutada meetmete erieesmärke ja anda soovitud tulemusi, võttes eelkõige arvesse kontrollidega seotud kulusid, halduskoormust ja eeldatavat nõuete täitmata jätmisega seotud riski. Nende rahastamisvormide ja eelarve täitmise viiside hulgas tuleks kaaluda kindlasummaliste maksete, ühtsete määrade ja ühikuhindade kasutamist ning rahastamist, mis ei ole seotud finantsmääruse artikli 125 lõikes 1 osutatud kuludega.

| (26) | Kuna käesoleva määruse eesmärki luua liidu tollikoostöö programm ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(26)

Kuna käesoleva määruse eesmärki luua liidu tollikoostöö programm ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada, küll aga saab seda meetme ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (27) | Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkonnas toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamise alustamist mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 algusest, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et tagada asjaomases poliitikavaldkonnas toetuse andmise järjepidevus ja võimaldada rakendamise alustamist mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 algusest, peaks käesolev määrus jõustuma võimalikult kiiresti ja seda tuleks kohaldada tagasiulatuvalt alates 1. jaanuarist 2021.

| (28) | Käesoleva määrusega asendatakse määrus (EL) nr 1294/2013, mis tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(28)

Käesoleva määrusega asendatakse määrus (EL) nr 1294/2013, mis tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

ÜLDSÄTTED

Artikkel 1

Reguleerimisese

Käesoleva määrusega luuakse tollikoostöö programm „Toll“ (edaspidi „tolliprogramm“) ajavahemikuks 1. jaanuarist 2021 kuni 31. detsembrini 2027. Tolliprogrammi kestus on kooskõlas mitmeaastase finantsraamistiku kestusega.

Käesolevas määruses sätestatakse tolliprogrammi eesmärgid, eelarve aastateks 2021–2027 ning liidupoolse rahastamise vormid ja reeglid.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „tolliasutused“ – määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punktis 1 määratletud toll; |
| --- | --- |

1)

„tolliasutused“ – määruse (EL) nr 952/2013 artikli 5 punktis 1 määratletud toll;

| 2) | „Euroopa elektroonilised süsteemid“ – tolliliidu toimimiseks ja tolli ülesannete täitmiseks vajalikud elektroonilised süsteemid, eelkõige elektroonilised süsteemid, millele on osutatud määruse (EL) nr 952/2013 artikli 16 lõikes 1 ning artiklites 278 ja 280, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/880 (17) artiklis 8 ja muudes liidu õiguse sätetes, mis reguleerivad elektroonilisi tollisüsteeme, sealhulgas rahvusvahelised lepingud, näiteks tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon); (18) |
| --- | --- |

2)

„Euroopa elektroonilised süsteemid“ – tolliliidu toimimiseks ja tolli ülesannete täitmiseks vajalikud elektroonilised süsteemid, eelkõige elektroonilised süsteemid, millele on osutatud määruse (EL) nr 952/2013 artikli 16 lõikes 1 ning artiklites 278 ja 280, Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2019/880 (17) artiklis 8 ja muudes liidu õiguse sätetes, mis reguleerivad elektroonilisi tollisüsteeme, sealhulgas rahvusvahelised lepingud, näiteks tollikonventsioon TIR-märkmike alusel toimuva rahvusvahelise kaubaveo kohta (TIR-konventsioon); (18)

17

18

| 3) | „ühine osa“ – Euroopa elektrooniliste süsteemide selline liidu tasandil välja töötatud osa, mis on kättesaadav kõikidele liikmesriikidele või mida komisjon käsitab ühisena tõhususe, turvalisuse ja ratsionaalsuse kaalutlustel; |
| --- | --- |

3)

„ühine osa“ – Euroopa elektrooniliste süsteemide selline liidu tasandil välja töötatud osa, mis on kättesaadav kõikidele liikmesriikidele või mida komisjon käsitab ühisena tõhususe, turvalisuse ja ratsionaalsuse kaalutlustel;

| 4) | „riiklik osa“ – Euroopa elektrooniliste süsteemide selline riigi tasandil välja töötatud osa, mis on kättesaadav selle osa loonud või selle ühisele loomisele kaasa aidanud liikmesriigile; |
| --- | --- |

4)

„riiklik osa“ – Euroopa elektrooniliste süsteemide selline riigi tasandil välja töötatud osa, mis on kättesaadav selle osa loonud või selle ühisele loomisele kaasa aidanud liikmesriigile;

| 5) | „kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik. |
| --- | --- |

5)

„kolmas riik“ – riik, mis ei ole liidu liikmesriik.

Artikkel 3

Tolliprogrammi eesmärgid

1.   Tolliprogrammi üldeesmärk on toetada tolliliitu ja tolliasutusi, kes teevad koostööd ja tegutsevad ühtsena, et kaitsta liidu ja selle liikmesriikide finants- ja majandushuve, tagada liidus julgeolek ja turvalisus ning kaitsta liitu ebaausa ja ebaseadusliku kaubanduse eest, soodustades samal ajal seaduslikku ettevõtlust.

2.   Tolliprogrammi erieesmärgid on toetada:

| a) | tollialaste õigusaktide ja tollipoliitika ettevalmistamist ja ühetaolist rakendamist; |
| --- | --- |

a)

tollialaste õigusaktide ja tollipoliitika ettevalmistamist ja ühetaolist rakendamist;

| b) | tollikoostööd; |
| --- | --- |

b)

tollikoostööd;

| c) | haldus- ja IT suutlikkuse, sealhulgas inimeste pädevuse suurendamist ja koolitust, samuti Euroopa elektrooniliste süsteemide arendamist ja käitamist; |
| --- | --- |

c)

haldus- ja IT suutlikkuse, sealhulgas inimeste pädevuse suurendamist ja koolitust, samuti Euroopa elektrooniliste süsteemide arendamist ja käitamist;

| d) | innovatsiooni tollipoliitika valdkonnas. |
| --- | --- |

d)

innovatsiooni tollipoliitika valdkonnas.

Artikkel 4

Eelarve

1.   Rahastamispakett tolliprogrammi rakendamiseks ajavahemikul 2021–2027 on 950 000 000 eurot jooksevhindades.

2.   Lõikes 1 osutatud summast võib katta ka selliste ettevalmistus-, seire-, kontrolli-, auditi-, hindamis- ja muu tegevuse kulud, mida tehakse tolliprogrammi juhtimiseks ja selle eesmärkide saavutamise hindamiseks. Samuti võib sellest katta kulusid, mis on seotud uuringute, ekspertide nõupidamiste, teabe- ja teavitamismeetmetega, niivõrd kui need on seotud tolliprogrammi eesmärkidega, aga ka kulusid, mis on seotud infotehnoloogiavõrkudega, mis keskenduvad infotöötlusele ja -vahetusele, sealhulgas asutusesiseste infotehnoloogiavahenditega ning muu tehnilise ja haldusabiga, mida on vaja seoses tolliprogrammi juhtimisega.

Artikkel 5

Tolliprogrammis osalevad kolmandad riigid

Tolliprogrammis võivad osaleda järgmised kolmandad riigid:

| a) | ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

a)

ühinevad riigid, kandidaatriigid ja potentsiaalsed kandidaatriigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes;

| b) | Euroopa naabruspoliitika riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes; |
| --- | --- |

b)

Euroopa naabruspoliitika riigid vastavalt nende riikide liidu programmides osalemise üldpõhimõtetele ja üldtingimustele, mis on sätestatud vastavates raamlepingutes ja assotsiatsiooninõukogu otsustes või muudes samalaadsetes kokkulepetes, ning vastavalt eritingimustele, mis on sätestatud liidu ja nende riikide vahelistes lepingutes;

| c) | muud kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist liidu programmides, tingimusel et selle lepinguga:






  i) | tagatakse õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel; |
| --- | --- | --- |

c)

muud kolmandad riigid vastavalt tingimustele, mis on sätestatud erilepingus, millega reguleeritakse asjaomase kolmanda riigi osalemist liidu programmides, tingimusel et selle lepinguga:

i)

tagatakse õiglane tasakaal liidu programmides osaleva kolmanda riigi osamaksete ja saadava kasu vahel;

| ii) | määratakse kindlaks programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete kalkulatsioon, ja halduskulud; |
| --- | --- |

ii)

määratakse kindlaks programmides osalemise tingimused, sealhulgas eri programmide osamaksete kalkulatsioon, ja halduskulud;

| iii) | ei anta kolmandale riigile liidu programmiga seoses otsustusõigust; |
| --- | --- |

iii)

ei anta kolmandale riigile liidu programmiga seoses otsustusõigust;

| iv) | on kindlustatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve. |
| --- | --- |

iv)

on kindlustatud liidu õigus tagada usaldusväärne finantsjuhtimine ja kaitsta oma finantshuve.

Esimese lõigu punkti c alapunktis ii osutatud osamakseid käsitatakse vastavalt finantsmääruse artikli 21 lõikele 5 sihtotstarbelise tuluna.

Artikkel 6

Rakendamine ja liidupoolse rahastamise vormid

1.   Tolliprogrammi rakendatakse eelarve otsese täitmise korras vastavalt finantsmäärusele.

2.   Tolliprogrammist rahastamine võib toimuda ükskõik millises finantsmääruses sätestatud vormis, eelkõige toetuste, auhindade, hangete ning välisekspertide reisi- ja majutuskulude ning päevarahadena.

II PEATÜKK

RAHASTAMISKÕLBLIKKUS

Artikkel 7

Rahastamiskõlblikud meetmed

1.   Rahastamiskõlblikud on üksnes meetmed, millega täidetakse artiklis 3 sätestatud eesmärke.

2.   Tolliprogrammist on rahastamiskõlblikud ka tollikontrolliseadmete instrumendi määruses sätestatud eesmärkide täitmiseks võetavad täiendavad või toetavad meetmed.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud meetmed hõlmavad järgmist:

| a) | koosolekud ja samalaadsed vastavalt vajadusele korraldatavad üritused; |
| --- | --- |

a)

koosolekud ja samalaadsed vastavalt vajadusele korraldatavad üritused;

| b) | projektipõhine struktureeritud koostöö, näiteks liikmesriikide rühma koostöös toimuv IT-arendus; |
| --- | --- |

b)

projektipõhine struktureeritud koostöö, näiteks liikmesriikide rühma koostöös toimuv IT-arendus;

| c) | IT suutlikkuse suurendamise meetmed, eelkõige Euroopa elektrooniliste süsteemide arendamine ja käitamine; |
| --- | --- |

c)

IT suutlikkuse suurendamise meetmed, eelkõige Euroopa elektrooniliste süsteemide arendamine ja käitamine;

| d) | inimeste pädevuse ja muu suutlikkuse suurendamise meetmed, sealhulgas koolitus ja parimate tavade vahetamine; |
| --- | --- |

d)

inimeste pädevuse ja muu suutlikkuse suurendamise meetmed, sealhulgas koolitus ja parimate tavade vahetamine;

| e) | toetavad ja muud meetmed, sealhulgas:






  i) | uuringud; |
| --- | --- | --- |

e)

toetavad ja muud meetmed, sealhulgas:

i)

uuringud;

| ii) | innovatsioonitegevus, eelkõige kontseptsiooni tõestamised, katseprojektid, prototüüpide loomise algatused, arukas andmekaeve ja süsteemidevaheline koostöö; |
| --- | --- |

ii)

innovatsioonitegevus, eelkõige kontseptsiooni tõestamised, katseprojektid, prototüüpide loomise algatused, arukas andmekaeve ja süsteemidevaheline koostöö;

| iii) | ühiselt välja töötatud teavitusmeetmed; |
| --- | --- |

iii)

ühiselt välja töötatud teavitusmeetmed;

| iv) | muud artiklis 12 osutatud tööprogrammides esitatud meetmed, mida on vaja artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks või toetamiseks. |
| --- | --- |

iv)

muud artiklis 12 osutatud tööprogrammides esitatud meetmed, mida on vaja artiklis 3 osutatud eesmärkide saavutamiseks või toetamiseks.

Esimese lõigu punktides a, b ja d osutatud meetmete võimalike vormide mitteammendav loetelu on esitatud I lisas.

4.   Meetmed, mis kujutavad endast Euroopa elektrooniliste süsteemide ühiste osade kohanduste või laienduste arendamist, kasutuselevõttu, hooldust ja käitamist tolliprogrammis mitteosalevate kolmandate riikide või rahvusvaheliste organisatsioonidega koostöö võimaldamiseks, on rahastamiskõlblikud, kui need on liidu huvides. Komisjon kehtestab vajaliku halduskorra, millega võidakse ette näha nende meetmetega seotud kolmandate isikute rahaline osalus.

5.   Kui käesoleva artikli lõike 3 esimese lõigu punktis c osutatud IT suutlikkuse suurendamise meetme puhul on tegemist mõne Euroopa elektroonilise süsteemi arendamise ja käitamisega, rahastatakse tolliprogrammist ainult komisjonile artikli 11 lõike 2 kohaselt antud ülesannetega seotud kulusid. Liikmesriigid kannavad artikli 11 lõike 3 kohaselt neile antud ülesannetega seotud kulud.

Artikkel 8

Väliseksperdid

1.   Kui see on kasulik artiklis 3 sätestatud eesmärkide täitmiseks vajalike meetmete võtmiseks, võivad sellistes meetmetes välisekspertidena osaleda valitsusasutuste esindajad, sealhulgas selliste kolmandate riikide valitsusasutuste esindajad, kes tolliprogrammis ei osale, teadlased ning rahvusvaheliste ja muude asjakohaste organisatsioonide, ettevõtjate ja ettevõtjaid esindavate organisatsioonide ning kodanikuühiskonna esindajad.

2.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud välisekspertide kulud on tolliprogrammi alusel hüvitamiskõlblikud vastavalt finantsmääruse artiklile 238.

3.   Eksperdirühmade väliseksperdid valib komisjon, sealhulgas liikmesriikide esitatud ekspertide seast.

Väliseksperdid, kes osalevad füüsilise isikuna tolliprogrammi raames vastavalt vajadusele korraldatud üritustel, näiteks ühekordsetel koosolekutel ja konverentsidel, valib komisjon, sealhulgas osalevate riikide esitatud ekspertide seast.

Väliseksperdid valitakse nende erimeetmega seotud oskuste, kogemuste ja teadmiste põhjal ning vastavalt vajadustele. Komisjon hindab muu hulgas seda, kas füüsilise isikuna nimetatud ning sõltumatult ja avalikes huvides tegutsevad väliseksperdid on erapooletud ja kas neil ei ole ametiülesannetega seoses huvide konflikti.

III PEATÜKK

TOETUSED

Artikkel 9

Toetuste andmine, vastastikune täiendavus ja kombineeritud rahastamine

1.   Tolliprogrammi raames antakse ja hallatakse toetusi kooskõlas finantsmääruse VIII jaotisega.

2.   Meede, mis on saanud toetust tolliprogrammist, võib saada toetust ka mõnest muust liidu programmist, tingimusel et nendest toetustest ei kaeta samu kulusid. Asjaomase liidu programmi reegleid kohaldatakse vastavalt selle osa suhtes, millega on meedet toetatud. Kumulatiivne rahastamine ei tohi ületada meetme rahastamiskõlblikke kogukulusid. Liidu eri programmidest saadud toetuse võib arvutada proportsionaalselt kooskõlas dokumentidega, milles on sätestatud toetuse tingimused.

3.   Kooskõlas finantsmääruse artikli 195 esimese lõigu punktiga f antakse toetusi ilma konkursikutseta, kui rahastamiskõlblike üksuste näol on tegemist osalevate riikide tolliasutustega, eeldusel et käesoleva määruse artiklis 5 sätestatud tingimused on täidetud.

4.   Finantsmääruse artiklis 150 osutatud hindamiskomisjoni töö põhineb finantsmääruse artiklis 188 sätestatud toetuste suhtes kohaldatavatel üldpõhimõtetel, eelkõige finantsmääruse artikli 188 punktides a ja b sätestatud võrdse kohtlemise ja läbipaistvuse ning mittediskrimineerimise põhimõttel.

5.   Hindamiskomisjon hindab ettepanekuid toetuse andmise kriteeriumide alusel, võttes kohasel juhul arvesse kavandatavate meetmete asjakohasust taotletavate eesmärkide seisukohast, kavandatavate meetmete kvaliteeti, mõju, sealhulgas majanduslikku, sotsiaalset ja keskkonnamõju ning selle eelarvet ja kulutasuvust.

Artikkel 10

Kaasrahastamise määr

1.   Erandina finantsmääruse artiklist 190 võidakse tolliprogrammist rahastada kuni 100 % meetme rahastamiskõlblikest kogukuludest.

2.   Toetust vajavatele meetmetele kohaldatav kaasrahastamise määr määratakse kindlaks artiklis 12 osutatud mitmeaastases tööprogrammis.

IV PEATÜKK

ERISÄTTED IT SUUTLIKKUSE SUURENDAMISE MEETMETE KOHTA

Artikkel 11

Ülesanded

1.   Komisjon ja liikmesriigid tagavad ühiselt ja kooskõlas artikli 2 punkti 2 mõistes osutatud liidu õiguse asjakohaste sätetega Euroopa elektrooniliste süsteemide arendamise ja käitamise, sealhulgas nende projekteerimise, spetsifitseerimise, vastavustestimise, kasutuselevõtu, hoolduse, edasiarendamise, ajakohastamise, turvalisuse, kvaliteedi tagamise ja kvaliteedikontrolli.

2.   Komisjon tagab eelkõige järgmise:

| a) | ühiste osade arendamine ja käitamine; |
| --- | --- |

a)

ühiste osade arendamine ja käitamine;

| b) | Euroopa elektrooniliste süsteemide arendamise ja käitamise üldine koordineerimine eesmärgiga saavutada nende toimivus, kübervastupidavusvõime, vastastikune seotus, pidev täiustamine ja sünkroniseeritud rakendamine ning üldise koordineerimise osana tõhusa ja kiire teabevahetuse hõlbustamine liikmesriikidega ja liikmesriikide vahel nende süsteemidega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

b)

Euroopa elektrooniliste süsteemide arendamise ja käitamise üldine koordineerimine eesmärgiga saavutada nende toimivus, kübervastupidavusvõime, vastastikune seotus, pidev täiustamine ja sünkroniseeritud rakendamine ning üldise koordineerimise osana tõhusa ja kiire teabevahetuse hõlbustamine liikmesriikidega ja liikmesriikide vahel nende süsteemidega seotud küsimustes;

| c) | Euroopa elektrooniliste süsteemide koordineerimine liidu tasandil nende edendamiseks ja rakendamiseks riigi tasandil; |
| --- | --- |

c)

Euroopa elektrooniliste süsteemide koordineerimine liidu tasandil nende edendamiseks ja rakendamiseks riigi tasandil;

| d) | Euroopa elektrooniliste süsteemide arendamise ja käitamise koordineerimine kolmandate isikutega toimuva suhtluse osas, välja arvatud riigisiseste nõuetega vastavusse viimiseks kavandatud meetmed; |
| --- | --- |

d)

Euroopa elektrooniliste süsteemide arendamise ja käitamise koordineerimine kolmandate isikutega toimuva suhtluse osas, välja arvatud riigisiseste nõuetega vastavusse viimiseks kavandatud meetmed;

| e) | Euroopa elektrooniliste süsteemide koordineerimine muude asjakohaste e-valitsusega seotud meetmetega liidu tasandil; |
| --- | --- |

e)

Euroopa elektrooniliste süsteemide koordineerimine muude asjakohaste e-valitsusega seotud meetmetega liidu tasandil;

| f) | õigeaegne ja läbipaistev teabevahetus liidu ja liikmesriigi tasandil Euroopa elektrooniliste süsteemide rakendamisega seotud sidusrühmadega, eelkõige viivituste kohta ühiste ja riiklike osade rakendamisel. |
| --- | --- |

f)

õigeaegne ja läbipaistev teabevahetus liidu ja liikmesriigi tasandil Euroopa elektrooniliste süsteemide rakendamisega seotud sidusrühmadega, eelkõige viivituste kohta ühiste ja riiklike osade rakendamisel.

3.   Liikmesriigid tagavad eelkõige järgmise:

| a) | riiklike osade arendamine ja käitamine; |
| --- | --- |

a)

riiklike osade arendamine ja käitamine;

| b) | riiklike osade arendamise ja käitamise koordineerimine riigi tasandil; |
| --- | --- |

b)

riiklike osade arendamise ja käitamise koordineerimine riigi tasandil;

| c) | Euroopa elektrooniliste süsteemide koordineerimine muude asjakohaste e-valitsusega seotud meetmetega riigi tasandil; |
| --- | --- |

c)

Euroopa elektrooniliste süsteemide koordineerimine muude asjakohaste e-valitsusega seotud meetmetega riigi tasandil;

| d) | komisjoni regulaarne teavitamine meetmetest, mis on võetud selle tagamiseks, et asjaomastel tolliasutustel või ettevõtjatel oleks võimalik Euroopa elektroonilisi süsteeme täielikult kasutada; |
| --- | --- |

d)

komisjoni regulaarne teavitamine meetmetest, mis on võetud selle tagamiseks, et asjaomastel tolliasutustel või ettevõtjatel oleks võimalik Euroopa elektroonilisi süsteeme täielikult kasutada;

| e) | Euroopa elektrooniliste süsteemide rakendamine riigi tasandil. |
| --- | --- |

e)

Euroopa elektrooniliste süsteemide rakendamine riigi tasandil.

4.   Komisjon avaldab tolliprogrammist rahastatavate Euroopa elektrooniliste süsteemide esialgse loetelu ja ajakohastab seda teavitamise eesmärgil regulaarselt.

V PEATÜKK

PROGRAMMITÖÖ, SEIRE, HINDAMINE JA KONTROLL

Artikkel 12

Tööprogramm

1.   Tolliprogrammi rakendatakse finantsmääruse artikli 110 lõikes 2 osutatud mitmeaastaste tööprogrammide kaudu.

2.   Tolliprogrammi rakendamise tagamiseks ja ilma et see piiraks finantsmääruse kohaldamist, võtab komisjon vastu rakendusaktid, millega kehtestatakse mitmeaastased tööprogrammid. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 17 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Mitmeaastaste tööprogrammide eesmärk on saavutada artiklis 3 sätestatud eesmärgid artikli 7 kohaste meetmete abil. Neis määratakse vajaduse korral kindlaks kõigi meetmete rahastamiskava kogusumma ning esitatakse

| a) | iga meetme puhul:






  i) | taotletavad eesmärgid ja oodatavad tulemused kooskõlas artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärkidega; |
| --- | --- | --- |

a)

iga meetme puhul:

i)

taotletavad eesmärgid ja oodatavad tulemused kooskõlas artiklis 3 sätestatud üld- ja erieesmärkidega;

| ii) | rahastatavate meetmete kirjeldus; |
| --- | --- |

ii)

rahastatavate meetmete kirjeldus;

| iii) | kohasel juhul iga meetme jaoks eraldatud summa ja |
| --- | --- |

iii)

kohasel juhul iga meetme jaoks eraldatud summa ja

| iv) | kasutatav eelarve täitmise viis ja täitmise orienteeruv ajakava; |
| --- | --- |

iv)

kasutatav eelarve täitmise viis ja täitmise orienteeruv ajakava;

| b) | toetuste puhul artikli 10 lõikes 2 osutatud kaasrahastamise maksimummäär ja kohasel juhul kohaldatavad olulised toetuse andmise kriteeriumid. |
| --- | --- |

b)

toetuste puhul artikli 10 lõikes 2 osutatud kaasrahastamise maksimummäär ja kohasel juhul kohaldatavad olulised toetuse andmise kriteeriumid.

Artikkel 13

Seire ja aruandlus

1.   Näitajad, mille abil antakse aru artiklis 3 sätestatud tolliprogrammi üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammude kohta, on esitatud II lisas.

2.   Tolliprogrammi eesmärkide saavutamisel tehtud edusammude tõhusa hindamise tagamiseks on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 vastu delegeeritud õigusakte II lisa muutmiseks seoses näitajatega, kui seda peetakse vajalikuks, ning täiendada käesolevat määrust seire- ja hindamisraamistiku kehtestamist käsitlevate sätetega.

3.   Tulemusaruannete süsteemiga tagatakse, et tolliprogrammi rakendamise ja selle tulemuste seireks vajalikke andmeid kogutakse tõhusalt, tulemuslikult ja õigel ajal. Selleks kehtestatakse liidu vahendite saajatele proportsionaalsed aruandlusnõuded.

Artikkel 14

Hindamine

1.   Hindamised toimuvad aegsasti, et nende tulemusi saaks otsustamisprotsessis kasutada.

2.   Tolliprogrammi vahehindamise viib komisjon läbi siis, kui selle rakendamise kohta on saanud kättesaadavaks piisavalt teavet, ent mitte hiljem kui nelja aasta möödumisel rakendamise algusest. Oma vahehindamiste käigus hindab komisjon tolliprogrammi tulemusi, sealhulgas selliseid aspekte nagu tulemuslikkus, tõhusus, sidusus, asjakohasus, koostoime tolliprogrammi raames ja liidu lisaväärtus.

3.   Tolliprogrammi rakendamise lõpul, ent mitte hiljem kui nelja aasta möödumisel artiklis 1 osutatud ajavahemikust, viib komisjon läbi tolliprogrammi lõpphindamise.

4.   Komisjon edastab hindamiste tulemused koos oma tähelepanekute ja saadud kogemustega Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele.

Artikkel 15

Liidu finantshuvide kaitse

Kui kolmas riik osaleb tolliprogrammis rahvusvahelise lepingu kohaselt vastu võetud otsuse alusel või muu õigusakti alusel, annab kolmas riik vastutavale eelarvevahendite käsutajale, OLAFile ja kontrollikojale vajalikud õigused ja nõutava juurdepääsu, mida neil on vaja oma volituste täieulatuslikuks kasutamiseks. OLAFi puhul hõlmavad need õigused õigust korraldada juurdlusi, sealhulgas teha kohapealseid kontrolle ja inspekteerimisi, nagu on sätestatud määruses (EL, Euratom) nr 883/2013.

VI PEATÜKK

DELEGEERITUD VOLITUSTE RAKENDAMINE JA KOMITEEMENETLUS

Artikkel 16

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artikli 13 lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile kuni 31. detsembrini 2027. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne nimetatud kuupäeva. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   Euroopa Parlament või nõukogu võivad artikli 13 lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.   Artikli 13 lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikkel 17

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee, mida nimetatakse programmi „Toll“ komiteeks. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

VII PEATÜKK

ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 18

Teave, teavitamine ja avalikustamine

1.   Liidu rahaliste vahendite saajad märgivad ära nende vahendite päritolu ja tagavad liidu rahastamise nähtavuse eriti meetmete ja nende tulemuste tutvustamisel, andes eri sihtrühmadele, sealhulgas meediale ja üldsusele, selle kohta sidusat, tulemuslikku ja proportsionaalset suunatud teavet.

2.   Komisjon rakendab tolliprogrammi, tolliprogrammi raames võetud meetmete ja saavutatud tulemustega seotud teabe- ja teavitamismeetmeid.

3.   Tolliprogrammile eraldatud rahaliste vahenditega panustatakse samuti liidu poliitiliste prioriteetide edastamisse institutsioonilistes sõnumites niivõrd, kuivõrd need prioriteedid on seotud artiklis 3 osutatud eesmärkidega.

Artikkel 19

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EL) nr 1294/2013 tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2021.

Artikkel 20

Üleminekusätted

1.   Käesolev määrus ei mõjuta nende meetmete jätkamist või muutmist, mis on algatatud määruse (EL) nr 1294/2013 alusel, mille kohaldamist nende meetmete suhtes jätkatakse kuni nende lõpetamiseni.

2.   Tolliprogrammi rahastamispaketist võib katta ka tehnilise ja haldusabi kulud, mida on vaja selleks, et tagada üleminek tolliprogrammi ja määruse (EL) nr 1294/2013 alusel vastu võetud meetmete vahel.

3.   Vajaduse korral võib kanda liidu eelarvesse assigneeringuid ka pärast 2027. aastat, et katta artikli 4 lõikes 2 ette nähtud kulusid, selleks et oleks võimalik hallata meetmeid, mis ei ole 31. detsembriks 2027 veel lõpule viidud.

Artikkel 21

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Seda kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2021.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 11. märts 2021

Euroopa Parlamendi nimel

president

D. M. SASSOLI

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT C 62, 15.2.2019, lk 45.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 16. aprilli 2019. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata), nõukogu 1. märtsi 2021. aasta esimese lugemise seisukoht (ELT C 86, 12.3.2021, lk 1) ja Euroopa Parlamendi 10. märtsi 2021. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

2

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1294/2013, millega luuakse Euroopa Liidu tollialane tegevusprogramm aastateks 2014–2020 („Toll 2020“) ning tunnistatakse kehtetuks otsus nr 624/2007/EÜ (ELT L 347, 20.12.2013, lk 209).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrus (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (ELT L 269, 10.10.2013, lk 1).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/241, millega luuakse taaste- ja vastupidavusrahastu (ELT L 57, 18.2.2021, lk 17).

5

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. veebruari 2021. aasta määrus (EL) 2021/240, millega luuakse tehnilise toe instrument (ELT L 57, 18.2.2021, lk 1).

6

(7)  
  ELT L 282, 19.10.2016, lk 4.

7

(8)  
  ELT L 433I, 22.12.2020, lk 28.

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrus (EL, Euratom) 2018/1046, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012 (ELT L 193, 30.7.2018, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

10

(11)  
  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

11

(12)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. septembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 883/2013, mis käsitleb Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) juurdlusi ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 1073/1999 ja nõukogu määrus (Euratom) nr 1074/1999 (ELT L 248, 18.9.2013, lk 1).

12

(13)  Nõukogu 18. detsembri 1995. aasta määrus (EÜ, Euratom) nr 2988/95 Euroopa ühenduste finantshuvide kaitse kohta (EÜT L 312, 23.12.1995, lk 1).

13

(14)  Nõukogu 11. novembri 1996. aasta määrus (Euratom, EÜ) nr 2185/96, mis käsitleb komisjoni tehtavat kohapealset kontrolli ja inspekteerimist, et kaitsta Euroopa ühenduste finantshuve pettuste ja igasuguse muu eeskirjade eiramiste eest (EÜT L 292, 15.11.1996, lk 2).

14

(15)  Nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (ELT L 283, 31.10.2017, lk 1).

15

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiiv (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (ELT L 198, 28.7.2017, lk 29).

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. aprilli 2019. aasta määrus (EL) 2019/880, mis käsitleb kultuuriväärtuste sissetoomist ja importi (ELT L 151, 7.6.2019, lk 1).

17

(18)  
  ELT L 165, 26.6.2009, lk 3.

18

---

I LISA

ARTIKLI 7 LÕIKE 3 ESIMESE LÕIGU PUNKTIDES A, B JA D OSUTATUD MEETMETE VÕIMALIKE VORMIDE MITTEAMMENDAV LOETELU

Artikli 7 lõike 3 esimese lõigu punktides a, b ja d osutatud meetmed võivad olla muu hulgas järgmises vormis.

| 1) | Koosolekud ja samalaadsed vastavalt vajadusele korraldatavad üritused






  — | seminarid ja õpikojad, millest võtavad harilikult osa kõikide osalevate riikide osalejad, kus tehakse ettekandeid ning kus osalejad on kaasatud konkreetset teemat puudutavate meetmetega seotud aktiivsesse arutelusse; |
| --- | --- | --- |

1)

Koosolekud ja samalaadsed vastavalt vajadusele korraldatavad üritused

—

seminarid ja õpikojad, millest võtavad harilikult osa kõikide osalevate riikide osalejad, kus tehakse ettekandeid ning kus osalejad on kaasatud konkreetset teemat puudutavate meetmetega seotud aktiivsesse arutelusse;

| — | töövisiidid, mis on korraldatud selleks, et ametnikud saaksid omandada või täiendada oskusi ja teadmisi tollivaldkonnas. |
| --- | --- |

—

töövisiidid, mis on korraldatud selleks, et ametnikud saaksid omandada või täiendada oskusi ja teadmisi tollivaldkonnas.

| 2) | Projektipõhine struktureeritud koostöö






  — | projektirühmad, kuhu üldjuhul kuulub piiratud arv osalevaid riike ja mis tegutsevad piiratud aja jooksul, et saavutada eelnevalt kindlaks määratud eesmärke ja täpselt kindlaks määratud tulemusi, sealhulgas koordineerimine või võrdlusuuringud; |
| --- | --- | --- |

2)

Projektipõhine struktureeritud koostöö

—

projektirühmad, kuhu üldjuhul kuulub piiratud arv osalevaid riike ja mis tegutsevad piiratud aja jooksul, et saavutada eelnevalt kindlaks määratud eesmärke ja täpselt kindlaks määratud tulemusi, sealhulgas koordineerimine või võrdlusuuringud;

| — | rakkerühmad, kas alalise või ajutise struktureeritud koostöö vormis, mis koondavad asjatundjate arvamusi, et täita ülesandeid konkreetsetes valdkondades, või teevad operatiivtööd ja mida toetatakse näiteks internetipõhiste koostööteenuste, haldusabi, taristu ja seadmetega; |
| --- | --- |

—

rakkerühmad, kas alalise või ajutise struktureeritud koostöö vormis, mis koondavad asjatundjate arvamusi, et täita ülesandeid konkreetsetes valdkondades, või teevad operatiivtööd ja mida toetatakse näiteks internetipõhiste koostööteenuste, haldusabi, taristu ja seadmetega;

| — | seiretegevus, mida teevad komisjoni ja rahastamiskõlblike asutuste ametnikest moodustatud ühisrühmad, et analüüsida tollitavasid, teha kindlaks kõik õigusnormide rakendamisel esinevad probleemid ning esitada vajaduse korral ettepanekuid liidu õigusnormide ja töömeetodite kohandamiseks. |
| --- | --- |

—

seiretegevus, mida teevad komisjoni ja rahastamiskõlblike asutuste ametnikest moodustatud ühisrühmad, et analüüsida tollitavasid, teha kindlaks kõik õigusnormide rakendamisel esinevad probleemid ning esitada vajaduse korral ettepanekuid liidu õigusnormide ja töömeetodite kohandamiseks.

| 3) | Inimeste pädevuse ja suutlikkuse suurendamise meetmed






  — | ühine koolitus või e-õppe arendamine tolliga seotud vajalike ametialaste oskuste ja teadmiste suurendamise omandamiseks; |
| --- | --- | --- |

3)

Inimeste pädevuse ja suutlikkuse suurendamise meetmed

—

ühine koolitus või e-õppe arendamine tolliga seotud vajalike ametialaste oskuste ja teadmiste suurendamise omandamiseks;

| — | tehniline abi haldusmenetluste parandamiseks, haldussuutlikkuse suurendamiseks ning tolliasutuste töö ja toimingute parandamiseks parimate tavade väljatöötamise ja jagamise teel. |
| --- | --- |

—

tehniline abi haldusmenetluste parandamiseks, haldussuutlikkuse suurendamiseks ning tolliasutuste töö ja toimingute parandamiseks parimate tavade väljatöötamise ja jagamise teel.

---

II LISA

ARTIKLI 13 LÕIKES 1 OSUTATUD NÄITAJAD

Artiklis 3 sätestatud tolliprogrammi üld- ja erieesmärkide saavutamisel tehtud edusammudest antakse aru järgmiste näitajate alusel.

| A. | Suutlikkuse suurendamine (haldus-, inimeste ja IT suutlikkus)






  1) | liidu õiguse ja poliitika kohaldamise ja rakendamise indeks (liidu tollialase õiguse ja poliitika kohaldamiseks ja rakendamiseks tolliprogrammi raames võetud meetmete ja nende meetmete tulemusel antud soovituste arv); |
| --- | --- | --- |

A.

Suutlikkuse suurendamine (haldus-, inimeste ja IT suutlikkus)

1)

liidu õiguse ja poliitika kohaldamise ja rakendamise indeks (liidu tollialase õiguse ja poliitika kohaldamiseks ja rakendamiseks tolliprogrammi raames võetud meetmete ja nende meetmete tulemusel antud soovituste arv);

| 2) | õppeindeks (kasutatud õppemoodulite arv; koolitatud ametnike arv; osalejate antud kvaliteedipunktid); |
| --- | --- |

2)

õppeindeks (kasutatud õppemoodulite arv; koolitatud ametnike arv; osalejate antud kvaliteedipunktid);

| 3) | Euroopa elektrooniliste süsteemide kättesaadavus (aeg protsentides); |
| --- | --- |

3)

Euroopa elektrooniliste süsteemide kättesaadavus (aeg protsentides);

| 4) | ühise teabevõrgu kättesaadavus (aeg protsentides); |
| --- | --- |

4)

ühise teabevõrgu kättesaadavus (aeg protsentides);

| 5) | vastastikuse seotuse suurendamiseks ja paberivaba tolliliidu poole liikumiseks loodud peamiste Euroopa elektrooniliste süsteemide kasutamine (vahetatud sõnumite ja läbiviidud konsultatsioonide arv); |
| --- | --- |

5)

vastastikuse seotuse suurendamiseks ja paberivaba tolliliidu poole liikumiseks loodud peamiste Euroopa elektrooniliste süsteemide kasutamine (vahetatud sõnumite ja läbiviidud konsultatsioonide arv);

| 6) | liidu tolliseadustiku elluviimise määr (liidu tolliseadustiku kohaste elektrooniliste süsteemide rakendamisel saavutatud vahe-eesmärkide protsent). |
| --- | --- |

6)

liidu tolliseadustiku elluviimise määr (liidu tolliseadustiku kohaste elektrooniliste süsteemide rakendamisel saavutatud vahe-eesmärkide protsent).

| B. | Teadmiste jagamine ja võrgustike loomine






  1) | koostöö tõhususe indeks (võrgustikega hõlmatuse määr, füüsiliste kohtumiste arv ning interneti teel tegutsevate koostöörühmade arv); |
| --- | --- | --- |

B.

Teadmiste jagamine ja võrgustike loomine

1)

koostöö tõhususe indeks (võrgustikega hõlmatuse määr, füüsiliste kohtumiste arv ning interneti teel tegutsevate koostöörühmade arv);

| 2) | parimate tavade ja suuniste indeks (tolli puudutavate parimate tavade ja suuniste kohaldamiseks ja rakendamiseks tolliprogrammi raames võetud meetmete arv ning tolliprogrammi toetusega välja töötatud töötavade suuniseid kasutanud osavõtjate protsent). |
| --- | --- |

2)

parimate tavade ja suuniste indeks (tolli puudutavate parimate tavade ja suuniste kohaldamiseks ja rakendamiseks tolliprogrammi raames võetud meetmete arv ning tolliprogrammi toetusega välja töötatud töötavade suuniseid kasutanud osavõtjate protsent).

---

II Muud kui seadusandlikud aktid

MÄÄRUSED

| 15.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/17 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/17

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EL) 2021/445,

12. märts 2021,

millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 270/2011 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 215,

võttes arvesse nõukogu 12. märtsi 2021. aasta otsust (ÜVJP) 2021/449, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Euroopa Komisjoni ühisettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/172/ÜVJP (2). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/172/ÜVJP (2).

| (2) | Otsus 2011/172/ÜVJP jõustatakse nõukogu määrusega (EL) nr 270/2011 (3). |
| --- | --- |

(2)

Otsus 2011/172/ÜVJP jõustatakse nõukogu määrusega (EL) nr 270/2011 (3).

| (3) | Nõukogu võttis 12. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/449, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/172/ÜVJP. |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 12. märtsil 2021 vastu otsuse (ÜVJP) 2021/449, millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/172/ÜVJP.

| (4) | Määrus (EL) nr 270/2011 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(4)

Määrus (EL) nr 270/2011 tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrus (EL) nr 270/2011 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 46.

1

Euroopa Liidu Teataja

(2)  Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsus 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses (ELT L 76, 22.3.2011, lk 63).

2

(3)  Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta määrus (EL) nr 270/2011 teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses (ELT L 76, 22.3.2011, lk 4).

3

---

| 15.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/19 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/19

---

NÕUKOGU RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/446,

12. märts 2021,

millega rakendatakse määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 269/2014, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega, (1) eriti selle artikli 14 lõikeid 1 ja 3,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 269/2014. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu määruse (EL) nr 269/2014.

| (2) | Nõukogus toimunud läbivaatamise alusel tuleks muuta määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud teavet 14 isiku ja 13 üksuse kohta. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogus toimunud läbivaatamise alusel tuleks muuta määruse (EL) nr 269/2014 I lisas esitatud teavet 14 isiku ja 13 üksuse kohta.

| (3) | Määruse (EL) nr 269/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EL) nr 269/2014 I lisa tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EL) nr 269/2014 I lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  
  ELT L 78, 17.3.2014, lk 6.

1

---

LISA

Allpool loetletud isikuid ja üksusi käsitlevad kanded määruse (EL) nr 269/2014 I lisas asendatakse järgmiste kannetega:

| | Isikud | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „5. | Aleksei Mikhailovich CHALIY (Алексей Михайлович ЧАЛЫЙ) Oleksiy Mykhaylovych CHALYY (Олексiй Михайлович ЧАЛИЙ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 13.6.1961
  Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon või Sevastopol, Ukraina | Chaliy sai 23. veebruaril 2014 rahva heakskiidul „Sevastopoli rahvalinnapeaks“ ja võttis selle „mandaadi“ vastu. Ta tegi aktiivselt kampaaniatööd selle nimel, et Sevastopolist saaks pärast 16. märtsiks 2014 kavandatud referendumit Venemaa Föderatsiooni eraldi üksus. Konstantinov oli üks isikutest, kes 18. märtsil 2014 allkirjastas „lepingu Krimmi ühinemise kohta Venemaa Föderatsiooniga“. Ta oli 1.–14. aprillini 2014 Sevastopoli „kuberneri“ kohusetäitja ning Sevastopoli „seadusandliku kogu“ endine „valitud“ esimees. Endine Sevastopoli linna „seadusandliku kogu“ liige (kuni 2019. aasta septembrini).
  Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat.
  Annekteerimisprotsessis osalemise eest anti talle Venemaa riiklik orden „Isamaa eest täidetud kohustuste eest“ – (esimene järk).
  Smart Electric Networks LLC (OOO „Разумные электрические сети“) peadirektor. | 17.3.2014 |
| 12. | Nikolai Ivanovich RYZHKOV (Николай Иванович РЫЖКОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 28.9.1929
  Sünnikoht: Dulejevka, Donetski oblast, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina) | Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu föderatsiooniküsimuste, regionaalpoliitika ja põhjapoolsete alade komisjoni liige.
  Ryzhkov toetas 1. märtsil 2014 avalikult föderatsiooninõukogus Vene vägede kasutamist Ukrainas.
  Annekteerimisprotsessis osalemise eest anti talle 2014. aastal Venemaa riiklik orden „Isamaa eest täidetud kohustuste eest“ (esimene järk). | 17.3.2014 |
| 28. | Valery Vladimirovich KULIKOV (Валерий Владимирович КУЛИКОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 1.9.1956
  Sünnikoht: Zaporižžja, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina) | Endine Musta mere laevastiku ülema asetäitja, kontradmiral.
  Vastutav Ukraina suveräänse territooriumi okupeerinud Vene vägede juhatamise eest.
  26. septembril 2017 vabastati ta Venemaa Föderatsiooni presidendi dekreediga sellest ametist ning saadeti erru.
  Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu endine liige, annekteeritud Sevastopoli linna esindaja. Praegu Sevastopoli „seadusandliku kogu“ saadik | 21.3.2014 |
| 34. | Dmitry Nikolayevich KOZAK (Дмитрий Николаевич КОЗАК) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 7.11.1958
  Sünnikoht: Bandurovo, Kirovogradi oblast, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina)
  Kodakondsus: Venemaa | Endine asepeaminister. Vastutav annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ Venemaa Föderatsiooni koosseisu integreerimise järelevalve eest. Venemaa Föderatsiooni presidendi kantselei ülema asetäitja. Ta on presidendi erisaadik konfliktide lahendamise valdkonnas Ukrainas. | 29.4.2014 |
| 35. | Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (Олег Евгеньевич БЕЛАВЕНЦЕВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 15.9.1949
  Sünnikoht: Moskva või Ostrov, Pihkva oblast, Venemaa Föderatsioon | Endine Venemaa Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja „Krimmi föderaalpiirkonnas“, vastutav Venemaa riigipea põhiseaduslike õiguste jõustamise eest annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ territooriumil. Endine Venemaa julgeolekunõukogu ajutine liige.
  Endine Venemaa Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja Põhja-Kaukaasia föderaalpiirkonnas (kuni 2018. aasta juunini).
  Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat. Nicaragua aukonsul Krimmis alates 2020. aasta oktoobrist. | 29.4.2014 |
| 51. | Vladimir Nikolaevich PLIGIN (Владимир Николаевич ПЛИГИН) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 19.5.1960
  Sünnikoht: Ignatovo, Vologda oblast, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon) | Endine Riigiduuma liige ja endine põhiseaduskomisjoni esimees. Vastutav nende õigusaktide vastuvõtmisele kaasaaitamise eest, mis käsitlevad Krimmi ja Sevastopoli annekteerimist Venemaa Föderatsiooni koosseisu.
  Endine „Ühtse Venemaa“ partei ülemnõukogu liige. Riigiduuma spiikri Volodini nõunik. Praegune Venemaa teaduste akadeemia riigi ja õiguse instituudi teadur. | 12.5.2014 |
| 62. | Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич БОРОДАЙ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 25.7.1972
  Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon | Endine „Donetski Rahvavabariigi peaminister“, sellena vastutav „Donetski Rahvavabariigi valitsuse“ separatistliku „valitsustegevuse“ eest (nt teatas ta 8. juulil 2014, et „meie sõjavägi viib läbi erioperatsiooni Ukraina „fašistide“ vastu“). „Novorossija Liitu“ käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastaja. Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat; juhib „Donbassi vabatahtlike liitu“.
  „Donbassi vabatahtlike liidu“ juhatuse esimees Osales aktiivselt Donbassi võitlema saadetud „vabatahtlike“ värbamises ja väljaõppes. | 12.7.2014 |
| 79. | Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV (Михаил Владимирович ДЕГТЯРËВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 10.7.1981
  Sünnikoht: Kuibõšev (Samara), Venemaa Föderatsioon | Endine Riigiduuma liige.
  Riigiduuma liikmena kuulutas ta Moskvas välja tunnustamata „Donetski Rahvavabariigi“„de facto saatkonna“ avamise; ta osaleb Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavas või ohustavas tegevuses.
  Endine Venemaa Föderatsiooni Riigiduuma kehakultuuri-, spordi- ja noorteküsimuste komisjoni esimees.
  Alates 20. juulist 2020 on ta Habarovski krai kuberneri kohusetäitja | 25.7.2014 |
| 95. | Nikolay Terentievich SHAMALOV (Николай Терентьевич ШАМАЛОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 24.1.1950
  Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon | Nikolay Terentievich Shamalov on president Putini pikaajaline tuttav. Ta on ühisettevõtte „Ozero Dacha“ kaasasutaja, mis koondab president Putini lähikondlaste hulka kuuluvaid mõjukaid isikuid.
  Ta saab kasu oma sidemetest Venemaa otsusetegijatega. Ta on Bank Rossiya suuruselt teine aktsionär; 2013. aastal oli tema omanduses ligikaudu 10 % nimetatud pangast; Bank Rossiyat peetakse Venemaa Föderatsiooni kõrgemate ametnike personaalseks pangaks. Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist on Bank Rossiya avanud filiaale Krimmis ja Sevastopolis, tugevdades seeläbi nende integreerimist Venemaa Föderatsiooni.
  Lisaks on Bank Rossiyal oluline osalus riiklikus meediagrupis, mis omakorda kontrollib telekanaleid, mis toetavad aktiivselt Venemaa valitsuse Ukraina destabiliseerimise poliitikat. | 30.7.2014 |
| 108. | Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (Владимир Абдуалиевич ВАСИЛЬЕВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 11.8.1949
  Sünnikoht: Klin, Moskva oblast, Venemaa Föderatsioon | Riigiduuma endine asespiiker. Hääletas 20. märtsil 2014 föderaalse põhiseaduse eelnõu poolt, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ vastuvõtmist Venemaa Föderatsiooni koosseisu ning Venemaa Föderatsioonis uute föderaalüksuste,– „Krimmi Vabariigi“ ja föderaalstaatusega Sevastopoli linna moodustamist.
  Endine Dagestani Vabariigi juht. | 12.9.2014 |
| 119. | Alexander Mikhailovich BABAKOV (Aлександр Михайлович БАБАКОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 8.2.1963
  Sünnikoht: Chișinău, Moldova NSV (nüüdne Moldova Vabariik) | Endine Riigiduuma liige. Endine Riigiduuma saadik, Venemaa Föderatsiooni sõjalis-tööstusliku kompleksi arenguga seotud seadusandlikke sätteid käsitleva riigiduuma komisjoni esimees. Ta on „Ühtse Venemaa“ tähtis liige ja ärimees, kes on teinud märkimisväärseid investeeringuid Ukrainas ja Krimmis.
  Hääletas 20. märtsil 2014 föderaalse põhiseaduse eelnõu poolt, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ vastuvõtmist Venemaa Föderatsiooni koosseisu ning Venemaa Föderatsioonis uute föderaalüksuste,– „Krimmi Vabariigi“ ja föderaalstaatusega Sevastopoli linna moodustamist.
  Praegu Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu liige. Välisasjade komisjoni liige. | 12.9.2014 |
| 120. | Sergey Yurievich KOZYAKOV (Сергей Юрьевич КОЗЬЯКОВ) Serhiy Yuriyovych KOZYAKOV (Сергiй Юрiйович КОЗЬЯКОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 29.9.1982 või 23.9.1982 | „Luganski keskvalimiskomisjoni“ endise „juhina“ vastutas ta „valimiste“ korraldamise eest 2. novembril 2014„Luganski Rahvavabariigis“. Nende „valimistega“ rikuti Ukraina õiguskorda ja seetõttu olid need ebaseaduslikud. 2015. aasta oktoobrist kuni 2017. aasta detsembrini nn „Luganski Rahvavabariigi“„justiitsminister“.
  Nende ametikohtade vastuvõtmisega ja nendel ametikohtadel tegutsemisega ning ebaseaduslike valimiste korraldamisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist.
  Loetellu kantud Luganski linnas tegutseva notarina.
  Jätkab koostöös separatistlike võimudega separatistliku poliitika toetamist ja selle legitimeerimist. | 29.11.2014 |
| 161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV (Дмитрий Владимирович ОВСЯННИКОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 21.2.1977
  Sünnikoht: Omsk, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon) | Sevastopoli linna endine „kuberner“ (kuni 2019. aasta juulini).
  Ovsyannikov valiti „Sevastopoli kuberneriks“ ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas 10. septembril 2017 toimunud valimistel, mille korraldajaks oli Venemaa Föderatsioon.
  President Putin nimetas ta 28. juulil 2016„Sevastopoli kuberneri“ kohusetäitjaks. Selles ametis töötas ta selle nimel, et integreerida ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaar tõhusamaltVenemaa Föderatsiooni ning on seega vastutav sellise tegevuse ja poliitika aktiivse toetamise ja elluviimise eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.
  2017. aastal ja ebaseadusliku „Krimmi referendumi“ aastapäeval tegi ta üldsusele suunatud avaldusi, milles toetas Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist. Ta avaldas austust nn enesekaitseüksuste veteranidele, kes hõlbustasid Vene vägede liikumist Krimmi poolsaarel enne selle ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt, ning kutsus üles muutma Sevastopol Vene Föderatsiooni lõunaosa pealinnaks.
  Endine Venemaa Föderatsiooni tööstuse ja kaubanduse ministri asetäitja (2020. aasta aprillini). | 21.11.2017 |
| 190. | Mikhail Vladimirovich RAZVOZHAEV (Михаил Владимирович РАЗВОЖАЕВ) Mykhailo Volodymyrovich RAZVOZHAEV (Михайло Володимирович РАЗВОЖАЄВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 30.12.1980
  Sünnikoht: Krasnojarsk, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon) | Ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linna „kuberner“. Selle ametikoha vastuvõtmisega ja sellel ametikohal tegutsemisega on ta teinud tööd ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linna edasiseks integreerimiseks Venemaa Föderatsiooni ning seeläbi toetanud aktiivselt tegevust ja viinud ellu poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 28.1.2020“ |

Isikud

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendused

Loetellu kandmise kuupäev

„5.

Aleksei Mikhailovich CHALIY (Алексей Михайлович ЧАЛЫЙ) Oleksiy Mykhaylovych CHALYY (Олексiй Михайлович ЧАЛИЙ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 13.6.1961

Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon või Sevastopol, Ukraina

Chaliy sai 23. veebruaril 2014 rahva heakskiidul „Sevastopoli rahvalinnapeaks“ ja võttis selle „mandaadi“ vastu. Ta tegi aktiivselt kampaaniatööd selle nimel, et Sevastopolist saaks pärast 16. märtsiks 2014 kavandatud referendumit Venemaa Föderatsiooni eraldi üksus. Konstantinov oli üks isikutest, kes 18. märtsil 2014 allkirjastas „lepingu Krimmi ühinemise kohta Venemaa Föderatsiooniga“. Ta oli 1.–14. aprillini 2014 Sevastopoli „kuberneri“ kohusetäitja ning Sevastopoli „seadusandliku kogu“ endine „valitud“ esimees. Endine Sevastopoli linna „seadusandliku kogu“ liige (kuni 2019. aasta septembrini).

Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat.

Annekteerimisprotsessis osalemise eest anti talle Venemaa riiklik orden „Isamaa eest täidetud kohustuste eest“ – (esimene järk).

Smart Electric Networks LLC (OOO „Разумные электрические сети“) peadirektor.

17.3.2014

12.

Nikolai Ivanovich RYZHKOV (Николай Иванович РЫЖКОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 28.9.1929

Sünnikoht: Dulejevka, Donetski oblast, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina)

Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu föderatsiooniküsimuste, regionaalpoliitika ja põhjapoolsete alade komisjoni liige.

Ryzhkov toetas 1. märtsil 2014 avalikult föderatsiooninõukogus Vene vägede kasutamist Ukrainas.

Annekteerimisprotsessis osalemise eest anti talle 2014. aastal Venemaa riiklik orden „Isamaa eest täidetud kohustuste eest“ (esimene järk).

17.3.2014

28.

Valery Vladimirovich KULIKOV (Валерий Владимирович КУЛИКОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 1.9.1956

Sünnikoht: Zaporižžja, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina)

Endine Musta mere laevastiku ülema asetäitja, kontradmiral.

Vastutav Ukraina suveräänse territooriumi okupeerinud Vene vägede juhatamise eest.

26. septembril 2017 vabastati ta Venemaa Föderatsiooni presidendi dekreediga sellest ametist ning saadeti erru.

Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu endine liige, annekteeritud Sevastopoli linna esindaja. Praegu Sevastopoli „seadusandliku kogu“ saadik

21.3.2014

34.

Dmitry Nikolayevich KOZAK (Дмитрий Николаевич КОЗАК)

Sugu: mees

Sünniaeg: 7.11.1958

Sünnikoht: Bandurovo, Kirovogradi oblast, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina)

Kodakondsus: Venemaa

Endine asepeaminister. Vastutav annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ Venemaa Föderatsiooni koosseisu integreerimise järelevalve eest. Venemaa Föderatsiooni presidendi kantselei ülema asetäitja. Ta on presidendi erisaadik konfliktide lahendamise valdkonnas Ukrainas.

29.4.2014

35.

Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (Олег Евгеньевич БЕЛАВЕНЦЕВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 15.9.1949

Sünnikoht: Moskva või Ostrov, Pihkva oblast, Venemaa Föderatsioon

Endine Venemaa Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja „Krimmi föderaalpiirkonnas“, vastutav Venemaa riigipea põhiseaduslike õiguste jõustamise eest annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ territooriumil. Endine Venemaa julgeolekunõukogu ajutine liige.

Endine Venemaa Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja Põhja-Kaukaasia föderaalpiirkonnas (kuni 2018. aasta juunini).

Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat. Nicaragua aukonsul Krimmis alates 2020. aasta oktoobrist.

29.4.2014

51.

Vladimir Nikolaevich PLIGIN (Владимир Николаевич ПЛИГИН)

Sugu: mees

Sünniaeg: 19.5.1960

Sünnikoht: Ignatovo, Vologda oblast, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon)

Endine Riigiduuma liige ja endine põhiseaduskomisjoni esimees. Vastutav nende õigusaktide vastuvõtmisele kaasaaitamise eest, mis käsitlevad Krimmi ja Sevastopoli annekteerimist Venemaa Föderatsiooni koosseisu.

Endine „Ühtse Venemaa“ partei ülemnõukogu liige. Riigiduuma spiikri Volodini nõunik. Praegune Venemaa teaduste akadeemia riigi ja õiguse instituudi teadur.

12.5.2014

62.

Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич БОРОДАЙ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 25.7.1972

Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon

Endine „Donetski Rahvavabariigi peaminister“, sellena vastutav „Donetski Rahvavabariigi valitsuse“ separatistliku „valitsustegevuse“ eest (nt teatas ta 8. juulil 2014, et „meie sõjavägi viib läbi erioperatsiooni Ukraina „fašistide“ vastu“). „Novorossija Liitu“ käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastaja. Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat; juhib „Donbassi vabatahtlike liitu“.

„Donbassi vabatahtlike liidu“ juhatuse esimees Osales aktiivselt Donbassi võitlema saadetud „vabatahtlike“ värbamises ja väljaõppes.

12.7.2014

79.

Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV (Михаил Владимирович ДЕГТЯРËВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 10.7.1981

Sünnikoht: Kuibõšev (Samara), Venemaa Föderatsioon

Endine Riigiduuma liige.

Riigiduuma liikmena kuulutas ta Moskvas välja tunnustamata „Donetski Rahvavabariigi“„de facto saatkonna“ avamise; ta osaleb Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavas või ohustavas tegevuses.

Endine Venemaa Föderatsiooni Riigiduuma kehakultuuri-, spordi- ja noorteküsimuste komisjoni esimees.

Alates 20. juulist 2020 on ta Habarovski krai kuberneri kohusetäitja

25.7.2014

95.

Nikolay Terentievich SHAMALOV (Николай Терентьевич ШАМАЛОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 24.1.1950

Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon

Nikolay Terentievich Shamalov on president Putini pikaajaline tuttav. Ta on ühisettevõtte „Ozero Dacha“ kaasasutaja, mis koondab president Putini lähikondlaste hulka kuuluvaid mõjukaid isikuid.

Ta saab kasu oma sidemetest Venemaa otsusetegijatega. Ta on Bank Rossiya suuruselt teine aktsionär; 2013. aastal oli tema omanduses ligikaudu 10 % nimetatud pangast; Bank Rossiyat peetakse Venemaa Föderatsiooni kõrgemate ametnike personaalseks pangaks. Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist on Bank Rossiya avanud filiaale Krimmis ja Sevastopolis, tugevdades seeläbi nende integreerimist Venemaa Föderatsiooni.

Lisaks on Bank Rossiyal oluline osalus riiklikus meediagrupis, mis omakorda kontrollib telekanaleid, mis toetavad aktiivselt Venemaa valitsuse Ukraina destabiliseerimise poliitikat.

30.7.2014

108.

Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (Владимир Абдуалиевич ВАСИЛЬЕВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 11.8.1949

Sünnikoht: Klin, Moskva oblast, Venemaa Föderatsioon

Riigiduuma endine asespiiker. Hääletas 20. märtsil 2014 föderaalse põhiseaduse eelnõu poolt, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ vastuvõtmist Venemaa Föderatsiooni koosseisu ning Venemaa Föderatsioonis uute föderaalüksuste,– „Krimmi Vabariigi“ ja föderaalstaatusega Sevastopoli linna moodustamist.

Endine Dagestani Vabariigi juht.

12.9.2014

119.

Alexander Mikhailovich BABAKOV (Aлександр Михайлович БАБАКОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 8.2.1963

Sünnikoht: Chișinău, Moldova NSV (nüüdne Moldova Vabariik)

Endine Riigiduuma liige. Endine Riigiduuma saadik, Venemaa Föderatsiooni sõjalis-tööstusliku kompleksi arenguga seotud seadusandlikke sätteid käsitleva riigiduuma komisjoni esimees. Ta on „Ühtse Venemaa“ tähtis liige ja ärimees, kes on teinud märkimisväärseid investeeringuid Ukrainas ja Krimmis.

Hääletas 20. märtsil 2014 föderaalse põhiseaduse eelnõu poolt, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ vastuvõtmist Venemaa Föderatsiooni koosseisu ning Venemaa Föderatsioonis uute föderaalüksuste,– „Krimmi Vabariigi“ ja föderaalstaatusega Sevastopoli linna moodustamist.

Praegu Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu liige. Välisasjade komisjoni liige.

12.9.2014

120.

Sergey Yurievich KOZYAKOV (Сергей Юрьевич КОЗЬЯКОВ) Serhiy Yuriyovych KOZYAKOV (Сергiй Юрiйович КОЗЬЯКОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 29.9.1982 või 23.9.1982

„Luganski keskvalimiskomisjoni“ endise „juhina“ vastutas ta „valimiste“ korraldamise eest 2. novembril 2014„Luganski Rahvavabariigis“. Nende „valimistega“ rikuti Ukraina õiguskorda ja seetõttu olid need ebaseaduslikud. 2015. aasta oktoobrist kuni 2017. aasta detsembrini nn „Luganski Rahvavabariigi“„justiitsminister“.

Nende ametikohtade vastuvõtmisega ja nendel ametikohtadel tegutsemisega ning ebaseaduslike valimiste korraldamisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

Loetellu kantud Luganski linnas tegutseva notarina.

Jätkab koostöös separatistlike võimudega separatistliku poliitika toetamist ja selle legitimeerimist.

29.11.2014

161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV (Дмитрий Владимирович ОВСЯННИКОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 21.2.1977

Sünnikoht: Omsk, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon)

Sevastopoli linna endine „kuberner“ (kuni 2019. aasta juulini).

Ovsyannikov valiti „Sevastopoli kuberneriks“ ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas 10. septembril 2017 toimunud valimistel, mille korraldajaks oli Venemaa Föderatsioon.

President Putin nimetas ta 28. juulil 2016„Sevastopoli kuberneri“ kohusetäitjaks. Selles ametis töötas ta selle nimel, et integreerida ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaar tõhusamaltVenemaa Föderatsiooni ning on seega vastutav sellise tegevuse ja poliitika aktiivse toetamise ja elluviimise eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

2017. aastal ja ebaseadusliku „Krimmi referendumi“ aastapäeval tegi ta üldsusele suunatud avaldusi, milles toetas Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist. Ta avaldas austust nn enesekaitseüksuste veteranidele, kes hõlbustasid Vene vägede liikumist Krimmi poolsaarel enne selle ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt, ning kutsus üles muutma Sevastopol Vene Föderatsiooni lõunaosa pealinnaks.

Endine Venemaa Föderatsiooni tööstuse ja kaubanduse ministri asetäitja (2020. aasta aprillini).

21.11.2017

190.

Mikhail Vladimirovich RAZVOZHAEV (Михаил Владимирович РАЗВОЖАЕВ) Mykhailo Volodymyrovich RAZVOZHAEV (Михайло Володимирович РАЗВОЖАЄВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 30.12.1980

Sünnikoht: Krasnojarsk, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon)

Ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linna „kuberner“. Selle ametikoha vastuvõtmisega ja sellel ametikohal tegutsemisega on ta teinud tööd ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linna edasiseks integreerimiseks Venemaa Föderatsiooni ning seeläbi toetanud aktiivselt tegevust ja viinud ellu poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

28.1.2020“

| | Üksused | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „5. | „Federal State of Novorossiya“ („Novorossija Föderaalriik“)
  „Федеративное государство Новороссия“
  „Federativnoye Gosudarstvo Novorossiya“ | Meediavahendid:
  http://novopressa.ru/
  http://novorossia-tv.ru/
  http://novorossiia.ru/
  https://vk.com/novorossiatv | „Donetski Rahvavabariik“ ja „Luganski Rahvavabariik“ kirjutasid 24. mail 2014 alla tunnustamata „Novorossija Föderaalriigi“ loomise lepingule.
  See on vastuolus Ukraina põhiseadusega ja sellest tulenevalt ka rahvusvahelise õigusega, kahjustades nii Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 25.7.2014 |
| 15. | State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Universal-Avia“
  Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Универсал-Авиа“
  (varasem nimi State enterprise „Universal-Avia“
  Государственное предприятие „Универсал-Авиа“
  Gosudarstvenoye predpriyatiye „Universal-Avia“) | Aeroflotskaya Street 5, Simferopol, 295021
  ул. Аэрофлотская, дом 5, 295021, г. Симферополь
  Tel: +7 (3652) 502–300; +7 (918) 699-1020
  unavia_2014@mail.ru
  https://universal-avia.ru/
  Registreerimisnumber: 1159102026742 | Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 24. märtsil 2014 vastu otsuse nr 1794-6/14 riigiettevõtte „Gosudarstvenoye predpriyatiye „Universal-Avia““ („О Государственном предприятии Универсал-Авиа“) kohta, milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab riigiettevõttele „Universal-Avia“ kuuluva vara. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud. 15. jaanuaril 2015 registreeriti uuesti nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Universal-Avia“ (Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Универсал-Авиа“). Asutaja: „Krimmi Vabariigi“ transpordiministeerium (Министерство транспорта Республики Крым). | 25.7.2014 |
| 16. | Federal State Budgetary Enterprise „Sanatorium „Nizhnyaya Oreanda““ of the Administration of the President of the Russian Federation (varasema nimega Resort „Nizhnyaya Oreanda“ Санаторий „Нижняя Ореанда“) | Resort „Nizhnyaya Oreanda“, 298658, Yalta, Oreanda, House 12 Ukraine
  Санаторий ’Нижняя Ореанда’, 298658, г. Ялта, пгт. Ореанда, дом 12, Украина
  www.oreanda-resort.ru
  marketing@oreanda-resort.ru
  +7 (978) 944 83 00,
  +7 (978) 944 83 30
  Registreerimisnumber: 1149102054221 | Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 21. märtsil 2014 vastu otsuse nr 1767-6/14 sanatooriumide ja kuurortide ühenduse loomise küsimuste kohta, milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab sanatooriumile „Nizhnyaya Oreanda“ kuuluva vara. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud.
  9. oktoobril 2014 registreeriti uuesti nimega Federal State Budgetary Enterprise „Sanatorium Nizhnyaya Oreanda“ of the Administration of the President of the Russian Federation (Федеральное государственное бюджетное учреждение „Санаторий „Нижняя Ореанда“ Управления делами Президента Российской Федерации“). Asutaja: Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsioon (Управлениe делами Президента Российской Федерации). | 25.7.2014 |
| 18. | Joint-stock company „Production-Agrarian Union „Massandra““
  Aкционерное общество „Производственно-аграрное объединение „Массандра““
  (Varasema nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Production-Agrarian Union „Massandra““
  Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Производственно-аграрное объединение „Массандра““ | 298650, Crimea, Yalta, Massandra, str. Vinodela Egorova 9.
  298650, Крым, г. Ялта, пгт. Массандра, ул. Винодела Егорова, д. 9
  Veebisait: http://massandra.su
  +7 978 936 75 04
  +7 3654 23 31 96
  +7 3654 26 16 83
  Registreerimisnumber: 1149102026985 | Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 9. aprillil 2014 vastu otsuse nr 1991-6/14, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ riiginõukogu 26. märtsi 2014. aasta resolutsiooni nr 1836-6/14 („Krimmi Vabariigi“ territooriumil asuvate agrotööstusettevõtete, -institutsioonide ja -organisatsioonide vara natsionaliseerimise kohta) muutmist ja milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab vara, mis kuulub riiklikule tootjate ühendusele „National Association of producers „Massandra““. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud.
  1. augustil 2014 registreeriti uuesti nimega Federal State Budgetary Enterprise „Proizvodstvenno agrarnoye obyedinenye „Massandra““ of the Administration of the President of the Russian Federation (Федеральное государственное унитарное предприятие „Производственно-аграрное объединение „Массандра““ Управления делами Президента Российской Федерации). Asutaja: Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsioon (Управлениe делами Президента Российской Федерации). | 25.7.2014 |
| | Federal State Budgetary Enterprise „Production-Agrarian Union „Massandra““ of the Administration of the President of the Russian Federation
  Федеральное государственное унитарное предприятие „Производственно-аграрное объединение
  „Массандра“ Управления делами Президента Российской Федерации“ | | 1. aprillil 2019 registreeriti uuesti nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Production-Agrarian Union „Massandra““. 1. oktoobril 2020 registreeriti uuesti nimega: joint-stock company „Production-Agrarian Union „Massandra““ |
| | State concern „National Association of producers „Massandra““Национальное производственно аграрное объединение „Массандра“
  Nacionalnoye proizvodstvenno agrarnoye obyedinenye „Massandra“) | | | |
| 22. | DOBROLET, teise nimega DOBROLYOT
  ДОБРОЛЕТ/ДОБРОЛЁТ | Lennuettevõtja kood: QD
  International Highway, House 31, building 1, 141411 Moscow
  141411, г. Москва, Международное ш., дом 31, строение 1
  Veebisait: https://aviakompaniya.com/dobrolet/
  www.pobeda.aero | Dobrolet oli Venemaa riigile kuuluva lennuettevõtja tütarettevõte. Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist teenindas Dobrolet ainuõiguslikult lende Moskva ja Simferopoli vahel. Seega soodustas ta ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ integreerimist Venemaa Föderatsiooni ning kahjustas Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust. | 30.7.2014 |
| 23. | Public Joint Stock Company „Russian National Commercial Bank“
  (Публичное акционерное общество „Российский национальный коммерческий банк“) | 295000, Simferopol, Naberezhnaja str named after 60th anniversary of USSR, 34
  295000, Симферополь, ул. Набережная имени 60–летия СССР, д. 34
  Veebisait: http://www.rncb.ru
  Registreerimisnumber: 1027700381290 | Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist läks Russian National Commercial Bank (RNCB) täielikult „Krimmi Vabariigi“ omandusse. 2016. aasta jaanuaris läks see riigivarahaldusasutuse „Federal Agency for State Property Management“, teise nimega Rosimushchestvo (Федеральное агентство по управлению государственным имуществом (Росимущество)) omandisse.
  Ta on saanud turul juhtrolli, kuigi enne Krimmi annekteerimist teda Krimmis ei eksisteerinud. Krimmist taanduvate pankade filiaalide ostmise või ülevõtmisega toetas RNCB materiaalselt ja rahaliselt Venemaa Föderatsiooni tegevust Krimmi integreerimiseks Venemaa Föderatsiooniga, kahjustades seeläbi Ukraina territoriaalset terviklikkust.
  29. jaanuaril 2020 otsustas Venemaa keskpank RNCB osalusel reorganiseerida Sevastopol Marine Bank’i. RNCB osales Krimmis kahes suures taristuprojektis - pank rahastab uue Simferopoli lennujaamaterminali ja kahe energiatootmisüksuse (Balaklavskaya TPP ja Tavricheskaya TPP) ehitust | 30.7.2014 |
| 25. | Peace to Luhansk Region (Mir Luganschine) Мир Луганщине (Rahu Luganski piirkonnale) | https://mir-lug.info/
  Aadress: Karl Marx Street 7, Luhansk, Ukraine
  улица Карла Маркса, 7, г. Луганск, Украина
  info@mir-lug.info | Ühiskondlik „organisatsioon“, kes esitas kandidaate „Luganski rahvavabariigi“„valimistele“2. novembril 2014 ja 11. novembril 2018. Nende „valimistega“ rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud. Alates 17. veebruarist 2018 on selle organisatsiooni esimees Leonid PASECHNIK ning seega on ta seotud nõukogu poolt loetellu kantud isikuga.
  Nendel ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult osalemisega on see organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist. | 29.11.2014 |
| 28. | Luhansk Economic Union (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz) - Luganski majandusliit
  Луганский экономический союз | Ametlik teave:
  https://nslnr.su/about/obshchestvennye-organizatsii/337/
  https://vk.com/public97306393 | Nn ühiskondlik organisatsioon, kes esitas kandidaate „Luganski Rahvavabariigi“ nn valimistele 2. novembril 2014 ja 11. novembril 2018. Nimetas 2014. aastal Oleg AKIMOVi „Luganski Rahvavabariigi“„juhi“ kandidaadiks ja 2018. aastal „Luganski Rahvavabariigi rahvusnõukogu“ liikmeks. Nende „valimistega“ rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud. Luganski majandusliidu (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz) eesistujaks on praegu Zinaida NADION, kes on „Luganski Rahvavabariigi rahvusnõukogu“ aseesimees.
  Nendel ebaseaduslikel „valimistel“ ametlikult osalemisega on see organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist. | 29.11.2014 |
| 33. | Prizrak brigade (Prizraki brigaad)
  Бригада „Призрак“ | Aadress: District 50 Year of the USSR, 18; c. of Kirovsk
  https://vk.com/battalionprizrak
  http://prizrak.info/
  mail@prizrak.info
  +38 (072) 199–86-39 | Relvastatud separatistlik rühmitus, mis on aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ning Ukraina edasist destabiliseerimist.
  „Luganski Rahvavabariigi“„teise sõjaväekorpuse“ osa.
  Tuntud ka kui 14. motolaskurpataljon. | 16.2.2015 |
| 42. | AO „Institute Giprostroymost - Saint-Petersburg“
  АО Институт Гипростроймост – Санкт-Петербург | Aadress: 7 Yablochkova street, St. Petersburg, 197198 Russia
  Veebisait: http://gpsm.ru
  Email: office@gpsm.ru
  Tel: (812) 498–08-14
  Riiklik registreerimisnumber: 1037828021660
  Maksuregistri number: 7826717210 | AO „Institute Giprostroymost – Saint-Petersburg“ osales Kertši silla ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult Venemaa Föderatsiooni koosseisu annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 31.7.2018 |
| 43. | PJSC Mostotrest
  ПАО Мостотрест | Aadress: 6 Barklaya street, Bld. 5 Moscow, 121087 Russia
  www.mostotrest.ru
  info@mostro.ru
  Tel:(495)6697999
  Riiklik registreerimisnumber: 1027739167246
  Maksuregistri number: 7701045732 | PJSC Mostotrest osales Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega ühendava Kertši silla hooldustööde riigihankelepingute kaudu aktiivselt silla ehitamises ja selle raudteeosa hooldamises. Peale selle kuulub ettevõte isikule (Arkady Rotenberg), kes on oma Ukraina suveräänsust kahjustava tegevuse tõttu juba kantud loetellu (isik nr 92 käesolevas lisas). Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 31.7.2018 |
| 44. | JSC Zaliv Shipyard
  Судостроительный завод „Залив“ | Aadress: 4 Tankistov street, 298310 Kerch, Crimea
  Veebisait: http://zalivkerch.com
  Riiklik registreerimisnumber: 1149102028602
  Tel: +7(36561)33055
  Maksuregistri number: 9111001119 | JSC Zaliv Shipyard osales aktiivselt Kertši sillani viiva uue raudtee ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 31.7.2018 |
| 45. | STROYGAZMONTAZH Joint Stock Company
  STROYGAZMONTAZH Corporation (SGM Group)
  ООО Стройгазмонтаж
  (груп СГМ) | Aadress: Prospect Vernadskogo 53, Moscow, 119415 Russia
  Veebisait: www.ooosgm.com
  info@ooosgm.ru
  Riiklik registreerimisnumber: 1077762942212
  Maksuregistri number: 7729588440
  INN: 9729299794
  PSRN: 1207700324941, KPP 772901001. | Stroygazmontazh Corporation (SGM Group) osales silla ehitustööde lepingu kaudu aktiivselt Kertši silla ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 31.7.2018“ |

Üksused

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendused

Loetellu kandmise kuupäev

„5.

„Federal State of Novorossiya“ („Novorossija Föderaalriik“)

„Федеративное государство Новороссия“

„Federativnoye Gosudarstvo Novorossiya“

Meediavahendid:

http://novopressa.ru/

http://novorossia-tv.ru/

http://novorossiia.ru/

https://vk.com/novorossiatv

„Donetski Rahvavabariik“ ja „Luganski Rahvavabariik“ kirjutasid 24. mail 2014 alla tunnustamata „Novorossija Föderaalriigi“ loomise lepingule.

See on vastuolus Ukraina põhiseadusega ja sellest tulenevalt ka rahvusvahelise õigusega, kahjustades nii Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

25.7.2014

15.

State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Universal-Avia“

Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Универсал-Авиа“

(varasem nimi State enterprise „Universal-Avia“

Государственное предприятие „Универсал-Авиа“

Gosudarstvenoye predpriyatiye „Universal-Avia“)

Aeroflotskaya Street 5, Simferopol, 295021

ул. Аэрофлотская, дом 5, 295021, г. Симферополь

Tel: +7 (3652) 502–300; +7 (918) 699-1020

unavia_2014@mail.ru

https://universal-avia.ru/

Registreerimisnumber: 1159102026742

Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 24. märtsil 2014 vastu otsuse nr 1794-6/14 riigiettevõtte „Gosudarstvenoye predpriyatiye „Universal-Avia““ („О Государственном предприятии Универсал-Авиа“) kohta, milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab riigiettevõttele „Universal-Avia“ kuuluva vara. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud. 15. jaanuaril 2015 registreeriti uuesti nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Universal-Avia“ (Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Универсал-Авиа“). Asutaja: „Krimmi Vabariigi“ transpordiministeerium (Министерство транспорта Республики Крым).

25.7.2014

16.

Federal State Budgetary Enterprise „Sanatorium „Nizhnyaya Oreanda““ of the Administration of the President of the Russian Federation (varasema nimega Resort „Nizhnyaya Oreanda“ Санаторий „Нижняя Ореанда“)

Resort „Nizhnyaya Oreanda“, 298658, Yalta, Oreanda, House 12 Ukraine

Санаторий ’Нижняя Ореанда’, 298658, г. Ялта, пгт. Ореанда, дом 12, Украина

www.oreanda-resort.ru

marketing@oreanda-resort.ru

+7 (978) 944 83 00,

+7 (978) 944 83 30

Registreerimisnumber: 1149102054221

Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 21. märtsil 2014 vastu otsuse nr 1767-6/14 sanatooriumide ja kuurortide ühenduse loomise küsimuste kohta, milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab sanatooriumile „Nizhnyaya Oreanda“ kuuluva vara. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud.

9. oktoobril 2014 registreeriti uuesti nimega Federal State Budgetary Enterprise „Sanatorium Nizhnyaya Oreanda“ of the Administration of the President of the Russian Federation (Федеральное государственное бюджетное учреждение „Санаторий „Нижняя Ореанда“ Управления делами Президента Российской Федерации“). Asutaja: Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsioon (Управлениe делами Президента Российской Федерации).

25.7.2014

18.

Joint-stock company „Production-Agrarian Union „Massandra““

Aкционерное общество „Производственно-аграрное объединение „Массандра““

(Varasema nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Production-Agrarian Union „Massandra““

Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Производственно-аграрное объединение „Массандра““

298650, Crimea, Yalta, Massandra, str. Vinodela Egorova 9.

298650, Крым, г. Ялта, пгт. Массандра, ул. Винодела Егорова, д. 9

Veebisait: http://massandra.su

+7 978 936 75 04

+7 3654 23 31 96

+7 3654 26 16 83

Registreerimisnumber: 1149102026985

Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 9. aprillil 2014 vastu otsuse nr 1991-6/14, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ riiginõukogu 26. märtsi 2014. aasta resolutsiooni nr 1836-6/14 („Krimmi Vabariigi“ territooriumil asuvate agrotööstusettevõtete, -institutsioonide ja -organisatsioonide vara natsionaliseerimise kohta) muutmist ja milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab vara, mis kuulub riiklikule tootjate ühendusele „National Association of producers „Massandra““. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud.

1. augustil 2014 registreeriti uuesti nimega Federal State Budgetary Enterprise „Proizvodstvenno agrarnoye obyedinenye „Massandra““ of the Administration of the President of the Russian Federation (Федеральное государственное унитарное предприятие „Производственно-аграрное объединение „Массандра““ Управления делами Президента Российской Федерации). Asutaja: Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsioon (Управлениe делами Президента Российской Федерации).

25.7.2014

Federal State Budgetary Enterprise „Production-Agrarian Union „Massandra““ of the Administration of the President of the Russian Federation

Федеральное государственное унитарное предприятие „Производственно-аграрное объединение

„Массандра“ Управления делами Президента Российской Федерации“

1. aprillil 2019 registreeriti uuesti nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Production-Agrarian Union „Massandra““. 1. oktoobril 2020 registreeriti uuesti nimega: joint-stock company „Production-Agrarian Union „Massandra““

Национальное производственно аграрное объединение „Массандра“

Nacionalnoye proizvodstvenno agrarnoye obyedinenye „Massandra“)

22.

DOBROLET, teise nimega DOBROLYOT

ДОБРОЛЕТ/ДОБРОЛЁТ

Lennuettevõtja kood: QD

International Highway, House 31, building 1, 141411 Moscow

141411, г. Москва, Международное ш., дом 31, строение 1

Veebisait: https://aviakompaniya.com/dobrolet/

www.pobeda.aero

Dobrolet oli Venemaa riigile kuuluva lennuettevõtja tütarettevõte. Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist teenindas Dobrolet ainuõiguslikult lende Moskva ja Simferopoli vahel. Seega soodustas ta ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ integreerimist Venemaa Föderatsiooni ning kahjustas Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust.

30.7.2014

23.

Public Joint Stock Company „Russian National Commercial Bank“

(Публичное акционерное общество „Российский национальный коммерческий банк“)

295000, Simferopol, Naberezhnaja str named after 60th anniversary of USSR, 34

295000, Симферополь, ул. Набережная имени 60–летия СССР, д. 34

Veebisait: http://www.rncb.ru

Registreerimisnumber: 1027700381290

Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist läks Russian National Commercial Bank (RNCB) täielikult „Krimmi Vabariigi“ omandusse. 2016. aasta jaanuaris läks see riigivarahaldusasutuse „Federal Agency for State Property Management“, teise nimega Rosimushchestvo (Федеральное агентство по управлению государственным имуществом (Росимущество)) omandisse.

Ta on saanud turul juhtrolli, kuigi enne Krimmi annekteerimist teda Krimmis ei eksisteerinud. Krimmist taanduvate pankade filiaalide ostmise või ülevõtmisega toetas RNCB materiaalselt ja rahaliselt Venemaa Föderatsiooni tegevust Krimmi integreerimiseks Venemaa Föderatsiooniga, kahjustades seeläbi Ukraina territoriaalset terviklikkust.

29. jaanuaril 2020 otsustas Venemaa keskpank RNCB osalusel reorganiseerida Sevastopol Marine Bank’i. RNCB osales Krimmis kahes suures taristuprojektis - pank rahastab uue Simferopoli lennujaamaterminali ja kahe energiatootmisüksuse (Balaklavskaya TPP ja Tavricheskaya TPP) ehitust

30.7.2014

25.

Peace to Luhansk Region (Mir Luganschine) Мир Луганщине (Rahu Luganski piirkonnale)

https://mir-lug.info/

Aadress: Karl Marx Street 7, Luhansk, Ukraine

улица Карла Маркса, 7, г. Луганск, Украина

info@mir-lug.info

Ühiskondlik „organisatsioon“, kes esitas kandidaate „Luganski rahvavabariigi“„valimistele“2. novembril 2014 ja 11. novembril 2018. Nende „valimistega“ rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud. Alates 17. veebruarist 2018 on selle organisatsiooni esimees Leonid PASECHNIK ning seega on ta seotud nõukogu poolt loetellu kantud isikuga.

Nendel ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult osalemisega on see organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

29.11.2014

28.

Luhansk Economic Union (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz) - Luganski majandusliit

Луганский экономический союз

Ametlik teave:

https://nslnr.su/about/obshchestvennye-organizatsii/337/

https://vk.com/public97306393

Nn ühiskondlik organisatsioon, kes esitas kandidaate „Luganski Rahvavabariigi“ nn valimistele 2. novembril 2014 ja 11. novembril 2018. Nimetas 2014. aastal Oleg AKIMOVi „Luganski Rahvavabariigi“„juhi“ kandidaadiks ja 2018. aastal „Luganski Rahvavabariigi rahvusnõukogu“ liikmeks. Nende „valimistega“ rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud. Luganski majandusliidu (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz) eesistujaks on praegu Zinaida NADION, kes on „Luganski Rahvavabariigi rahvusnõukogu“ aseesimees.

Nendel ebaseaduslikel „valimistel“ ametlikult osalemisega on see organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

29.11.2014

33.

Prizrak brigade (Prizraki brigaad)

Бригада „Призрак“

Aadress: District 50 Year of the USSR, 18; c. of Kirovsk

https://vk.com/battalionprizrak

http://prizrak.info/

mail@prizrak.info

+38 (072) 199–86-39

Relvastatud separatistlik rühmitus, mis on aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

„Luganski Rahvavabariigi“„teise sõjaväekorpuse“ osa.

Tuntud ka kui 14. motolaskurpataljon.

16.2.2015

42.

AO „Institute Giprostroymost - Saint-Petersburg“

АО Институт Гипростроймост – Санкт-Петербург

Aadress: 7 Yablochkova street, St. Petersburg, 197198 Russia

Veebisait: http://gpsm.ru

Email: office@gpsm.ru

Tel: (812) 498–08-14

Riiklik registreerimisnumber: 1037828021660

Maksuregistri number: 7826717210

AO „Institute Giprostroymost – Saint-Petersburg“ osales Kertši silla ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult Venemaa Föderatsiooni koosseisu annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

31.7.2018

43.

PJSC Mostotrest

ПАО Мостотрест

Aadress: 6 Barklaya street, Bld. 5 Moscow, 121087 Russia

www.mostotrest.ru

info@mostro.ru

Tel:(495)6697999

Riiklik registreerimisnumber: 1027739167246

Maksuregistri number: 7701045732

PJSC Mostotrest osales Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega ühendava Kertši silla hooldustööde riigihankelepingute kaudu aktiivselt silla ehitamises ja selle raudteeosa hooldamises. Peale selle kuulub ettevõte isikule (Arkady Rotenberg), kes on oma Ukraina suveräänsust kahjustava tegevuse tõttu juba kantud loetellu (isik nr 92 käesolevas lisas). Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

31.7.2018

44.

JSC Zaliv Shipyard

Судостроительный завод „Залив“

Aadress: 4 Tankistov street, 298310 Kerch, Crimea

Veebisait: http://zalivkerch.com

Riiklik registreerimisnumber: 1149102028602

Tel: +7(36561)33055

Maksuregistri number: 9111001119

JSC Zaliv Shipyard osales aktiivselt Kertši sillani viiva uue raudtee ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

31.7.2018

45.

STROYGAZMONTAZH Joint Stock Company

STROYGAZMONTAZH Corporation (SGM Group)

ООО Стройгазмонтаж

(груп СГМ)

Aadress: Prospect Vernadskogo 53, Moscow, 119415 Russia

Veebisait: www.ooosgm.com

info@ooosgm.ru

Riiklik registreerimisnumber: 1077762942212

Maksuregistri number: 7729588440

INN: 9729299794

PSRN: 1207700324941, KPP 772901001.

Stroygazmontazh Corporation (SGM Group) osales silla ehitustööde lepingu kaudu aktiivselt Kertši silla ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

31.7.2018“

---

| 15.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/29

---

KOMISJONI RAKENDUSMÄÄRUS (EL) 2021/447,

12. märts 2021,

millega määratakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 2 kindlaks lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamisel kasutatavate võrdlusaluste muudetud väärtused ajavahemikuks 2021–2025

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta direktiivi 2003/87/EÜ, millega luuakse liidus lubatud heitkoguse ühikutega kauplemise süsteem ja muudetakse nõukogu direktiivi 96/61/EÜ, (1) eriti selle artikli 10a lõike 2 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2011/278/EL (2) määrati kindlaks lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜd“) tasuta eraldamisel aluseks võetavad 54 võrdlusalust (edaspidi „võrdlusalused“) ja nende väärtused ajavahemikuks 2013–2020. Otsus 2011/278/EL tunnistati alates 1. jaanuarist 2021 kehtetuks ja asendati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/331, (3) millega kehtestati ajavahemikuks 2021–2030 iga võrdlusaluse väärtuse ajakohastamiseks kohaldatavate iga-aastaste vähendamismäärade kindlaksmääramise alguspunktid. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2011/278/EL (2) määrati kindlaks lubatud heitkoguse ühikute (edaspidi „LHÜd“) tasuta eraldamisel aluseks võetavad 54 võrdlusalust (edaspidi „võrdlusalused“) ja nende väärtused ajavahemikuks 2013–2020. Otsus 2011/278/EL tunnistati alates 1. jaanuarist 2021 kehtetuks ja asendati komisjoni delegeeritud määrusega (EL) 2019/331, (3) millega kehtestati ajavahemikuks 2021–2030 iga võrdlusaluse väärtuse ajakohastamiseks kohaldatavate iga-aastaste vähendamismäärade kindlaksmääramise alguspunktid.

| (2) | Niivõrd kui see oli võimalik, võeti otsuses 2011/278/EL esitatud 54 võrdlusaluse väärtuse määramisel aluseks Euroopa sektoriühenduste esitatud andmed üksikute käitiste tõhususe kohta kasvuhoonegaaside heite seisukohast, järgides komisjoni suunisdokumendis esitatud eeskirju ja nn sektoripõhiseid eeskirju. Kuna andmete kogumine oli vabatahtlik, ei hõlmanud andmekogum kõiki asjaomaseid käitisi. Neljateistkümne tootepõhise võrdlusaluse väärtused põhinesid ainult ühte liiki toodet tootvate käitiste andmetel, kuna heite seostamist üksikute tooteliikidega vastavates mitut liiki tooteid tootvates käitistes ei peetud ettenähtud aja jooksul teostatavaks. Viie tootepõhise võrdlusaluse ning soojus- ja kütusepõhise võrdlusaluse väärtused põhinesid parimat võimalikku tehnikat käsitlevatest viitedokumentidest või muust kirjandusest saadud teabel, kuna andmeid üksikute käitiste kohta ei olnud. Nelja tootepõhise võrdlusaluse väärtused põhinesid muudel tootepõhistel võrdlusalustel, et tagada samade või sarnaste toodete tootjatele võrdsed tingimused. |
| --- | --- |

(2)

Niivõrd kui see oli võimalik, võeti otsuses 2011/278/EL esitatud 54 võrdlusaluse väärtuse määramisel aluseks Euroopa sektoriühenduste esitatud andmed üksikute käitiste tõhususe kohta kasvuhoonegaaside heite seisukohast, järgides komisjoni suunisdokumendis esitatud eeskirju ja nn sektoripõhiseid eeskirju. Kuna andmete kogumine oli vabatahtlik, ei hõlmanud andmekogum kõiki asjaomaseid käitisi. Neljateistkümne tootepõhise võrdlusaluse väärtused põhinesid ainult ühte liiki toodet tootvate käitiste andmetel, kuna heite seostamist üksikute tooteliikidega vastavates mitut liiki tooteid tootvates käitistes ei peetud ettenähtud aja jooksul teostatavaks. Viie tootepõhise võrdlusaluse ning soojus- ja kütusepõhise võrdlusaluse väärtused põhinesid parimat võimalikku tehnikat käsitlevatest viitedokumentidest või muust kirjandusest saadud teabel, kuna andmeid üksikute käitiste kohta ei olnud. Nelja tootepõhise võrdlusaluse väärtused põhinesid muudel tootepõhistel võrdlusalustel, et tagada samade või sarnaste toodete tootjatele võrdsed tingimused.

| (3) | Võrdlusaluste muudetud väärtuste kindlaksmääramisel tuleb võtta aluseks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 kohaselt 2016. ja 2017. aasta kohta esitatud tõendatud teave käitiste tõhususe kohta kasvuhoonegaaside heite seisukohast. Iga võrdlusaluse jaoks tuleb arvutada 10 % kõige tõhusamate käitiste keskmised näitajad 2016. ja 2017. aastal. Nende väärtuste võrdlemisega otsuses 2011/278/EL esitatud võrdlusaluste väärtustega, mis põhinesid 2007. ja 2008. aasta tulemusandmetel, tuleb iga võrdlusaluse kohta teha kindlaks iga-aastased vähendamismäärad üheksa-aastasel ajavahemikul 2007/2008–2016/2017. Nende iga-aastaste vähendamismäärade abil tuleb seejärel ekstrapoleerimise teel arvutada võrdlusaluste väärtuste vastavad vähendused 15-aastase ajavahemiku 2007/2008–2022/2023 jaoks. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 2 ei tohiks 15-aastase ajavahemiku jooksul kohaldatav vähendus olla väiksem kui 3 % ega suurem kui 24 %. Aromaatsete ühendite, vesiniku, sünteesigaasi ja kuummetalli võrdlusaluste väärtuste ajakohastamise suhtes kohaldatakse erisätteid. |
| --- | --- |

(3)

Võrdlusaluste muudetud väärtuste kindlaksmääramisel tuleb võtta aluseks direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 kohaselt 2016. ja 2017. aasta kohta esitatud tõendatud teave käitiste tõhususe kohta kasvuhoonegaaside heite seisukohast. Iga võrdlusaluse jaoks tuleb arvutada 10 % kõige tõhusamate käitiste keskmised näitajad 2016. ja 2017. aastal. Nende väärtuste võrdlemisega otsuses 2011/278/EL esitatud võrdlusaluste väärtustega, mis põhinesid 2007. ja 2008. aasta tulemusandmetel, tuleb iga võrdlusaluse kohta teha kindlaks iga-aastased vähendamismäärad üheksa-aastasel ajavahemikul 2007/2008–2016/2017. Nende iga-aastaste vähendamismäärade abil tuleb seejärel ekstrapoleerimise teel arvutada võrdlusaluste väärtuste vastavad vähendused 15-aastase ajavahemiku 2007/2008–2022/2023 jaoks. Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikele 2 ei tohiks 15-aastase ajavahemiku jooksul kohaldatav vähendus olla väiksem kui 3 % ega suurem kui 24 %. Aromaatsete ühendite, vesiniku, sünteesigaasi ja kuummetalli võrdlusaluste väärtuste ajakohastamise suhtes kohaldatakse erisätteid.

| (4) | Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikele 1 esitasid liikmesriigid 30. septembriks 2019 komisjonile LHÜde tasuta eraldamise seisukohast olulist teavet sisaldava käitiste loetelu. Tagamaks, et võrdlusaluste väärtused põhinevad õigetel andmetel, kontrollis komisjon põhjalikult LHÜde tasuta eraldamise seisukohast oluliste andmete täielikkust ja järjepidevust, kasutades selleks muu hulgas automaatseid vahendeid. Vajaduse korral palus komisjon asjaomastelt pädevatelt asutustelt selgitusi ja parandusi. Kõnealuse menetluse tulemusena sai komisjon täpsed, järjepidevad ja võrreldavad andmed kõigi direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud paiksete käitiste tõhususe kohta nende kasvuhoonegaaside heite seisukohast. Seda kvaliteetset andmekogumit kasutati kõigi 54 võrdlusaluse muudetud väärtuse määramiseks ajavahemikuks 2021–2025. Kõigi selliste käitiseosade andmeid, mis kuuluvad delegeeritud määruse (EL) 2019/331 I lisas esitatud konkreetse võrdlusaluse määratluse alla, kasutati selleks, et määrata kindlaks 10 % kõige tõhusamate käitiste keskmised näitajad 2016. ja 2017. aastal, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 2 ja direktiivi (EL) 2018/410 (4) põhjenduses 11. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt direktiivi 2003/87/EÜ artikli 11 lõikele 1 esitasid liikmesriigid 30. septembriks 2019 komisjonile LHÜde tasuta eraldamise seisukohast olulist teavet sisaldava käitiste loetelu. Tagamaks, et võrdlusaluste väärtused põhinevad õigetel andmetel, kontrollis komisjon põhjalikult LHÜde tasuta eraldamise seisukohast oluliste andmete täielikkust ja järjepidevust, kasutades selleks muu hulgas automaatseid vahendeid. Vajaduse korral palus komisjon asjaomastelt pädevatelt asutustelt selgitusi ja parandusi. Kõnealuse menetluse tulemusena sai komisjon täpsed, järjepidevad ja võrreldavad andmed kõigi direktiiviga 2003/87/EÜ hõlmatud paiksete käitiste tõhususe kohta nende kasvuhoonegaaside heite seisukohast. Seda kvaliteetset andmekogumit kasutati kõigi 54 võrdlusaluse muudetud väärtuse määramiseks ajavahemikuks 2021–2025. Kõigi selliste käitiseosade andmeid, mis kuuluvad delegeeritud määruse (EL) 2019/331 I lisas esitatud konkreetse võrdlusaluse määratluse alla, kasutati selleks, et määrata kindlaks 10 % kõige tõhusamate käitiste keskmised näitajad 2016. ja 2017. aastal, nagu on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a lõikes 2 ja direktiivi (EL) 2018/410 (4) põhjenduses 11.

| (5) | Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 27 kohaselt võivad liikmesriigid teatavatel tingimustel arvata ELi heitkogustega kauplemise süsteemist (edaspidi „ELi HKS“) välja käitised, mille heitkogused on olnud alla 25 000 CO2 ekvivalenttonni ja mille nimisoojusvõimsus, juhul kui nende tegevusalaks on põletamine, on alla 35 MW, välja arvatud biomassist pärit heitkogused. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 27a kohaselt võivad liikmesriigid arvata ELi HKSist välja ka sellised käitised, mille heitkogused on alla 2 500 CO2 ekvivalenttonni, jättes arvesse võtmata biomassist pärit heitkogused. Nende sätete alusel on mitu liikmesriiki otsustanud teatavad käitised ELi HKSist ajavahemikuks 2021–2025 välja arvata. Neid käitisi ei tuleks võrdlusaluste muudetud väärtuste määramisel arvesse võtta. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 27 kohaselt võivad liikmesriigid teatavatel tingimustel arvata ELi heitkogustega kauplemise süsteemist (edaspidi „ELi HKS“) välja käitised, mille heitkogused on olnud alla 25 000 CO2 ekvivalenttonni ja mille nimisoojusvõimsus, juhul kui nende tegevusalaks on põletamine, on alla 35 MW, välja arvatud biomassist pärit heitkogused. Direktiivi 2003/87/EÜ artikli 27a kohaselt võivad liikmesriigid arvata ELi HKSist välja ka sellised käitised, mille heitkogused on alla 2 500 CO2 ekvivalenttonni, jättes arvesse võtmata biomassist pärit heitkogused. Nende sätete alusel on mitu liikmesriiki otsustanud teatavad käitised ELi HKSist ajavahemikuks 2021–2025 välja arvata. Neid käitisi ei tuleks võrdlusaluste muudetud väärtuste määramisel arvesse võtta.

| (6) | Delegeeritud määrus (EL) 2019/331 sisaldab eeskirju heitkoguste kindlaksmääramiseks käitiseosa tasandil, et tagada mõõdetava soojuse, süsinikku sisaldavate heitgaaside ja ülekantud CO2 impordi, ekspordi ja ettevõttesisese tootmisega seotud heite järjekindel käsitlemine. Selleks tehti kindlaks heitekoefitsiendid, milleks kasutati soojus- ja kütusepõhise võrdlusaluse väärtusi, mida oli omakorda ajakohastatud kindlaksmääratud iga-aastaste vähendamismääradega. Soojuse impordi, mille heitekoefitsient on teadmata või ei ole selgelt määratud, ning soojuse ekspordi puhul kasutati väärtust 53,3 CO2 ekvivalenttonni / TJ. Kõnealuse väärtuse saamiseks kohaldati üheksa-aastase ajavahemiku 2007/2008–2016/2017 soojuspõhise võrdlusaluse väärtuse suhtes iga-aastast vähendamismäära 1,6 %. Heitgaasi ekspordi puhul lahutati heitgaasi tegelikust heitekoefitsiendist väärtus 37,4 CO2 ekvivalenttonni / TJ. See väärtus vastab maagaasi heitekoefitsiendile (56,1 CO2 ekvivalenttonni / TJ) korrutatuna teguriga 0,667, mis väljendab erinevust heitgaasi kasutamise ja maagaasi kui etalonkütuse kasutamise tõhususe vahel. Heitgaasi impordi puhul kasutati väärtust 48,0 CO2 ekvivalenttonni / TJ. Kõnealuse väärtuse saamiseks kohaldati üheksa-aastase ajavahemiku 2007/2008–2016/2017 kütusepõhise võrdlusaluse väärtuse suhtes iga-aastast vähendamismäära 1,6 %. |
| --- | --- |

(6)

Delegeeritud määrus (EL) 2019/331 sisaldab eeskirju heitkoguste kindlaksmääramiseks käitiseosa tasandil, et tagada mõõdetava soojuse, süsinikku sisaldavate heitgaaside ja ülekantud CO2 impordi, ekspordi ja ettevõttesisese tootmisega seotud heite järjekindel käsitlemine. Selleks tehti kindlaks heitekoefitsiendid, milleks kasutati soojus- ja kütusepõhise võrdlusaluse väärtusi, mida oli omakorda ajakohastatud kindlaksmääratud iga-aastaste vähendamismääradega. Soojuse impordi, mille heitekoefitsient on teadmata või ei ole selgelt määratud, ning soojuse ekspordi puhul kasutati väärtust 53,3 CO2 ekvivalenttonni / TJ. Kõnealuse väärtuse saamiseks kohaldati üheksa-aastase ajavahemiku 2007/2008–2016/2017 soojuspõhise võrdlusaluse väärtuse suhtes iga-aastast vähendamismäära 1,6 %. Heitgaasi ekspordi puhul lahutati heitgaasi tegelikust heitekoefitsiendist väärtus 37,4 CO2 ekvivalenttonni / TJ. See väärtus vastab maagaasi heitekoefitsiendile (56,1 CO2 ekvivalenttonni / TJ) korrutatuna teguriga 0,667, mis väljendab erinevust heitgaasi kasutamise ja maagaasi kui etalonkütuse kasutamise tõhususe vahel. Heitgaasi impordi puhul kasutati väärtust 48,0 CO2 ekvivalenttonni / TJ. Kõnealuse väärtuse saamiseks kohaldati üheksa-aastase ajavahemiku 2007/2008–2016/2017 kütusepõhise võrdlusaluse väärtuse suhtes iga-aastast vähendamismäära 1,6 %.

| (7) | Selliste käitiseosade puhul, mis impordivad vahesaadusi, mille tootmine on hõlmatud asjaomase tootepõhise võrdlusaluse süsteemipiiridega, ja kui esitatud andmete põhjal ei olnud võimalik kõnealuste vahesaaduste tootmisega seotud kasvuhoonegaaside heidet kindlaks teha, ei tuleks asjaomaste käitiseosade tõhusust kasvuhoonegaaside heite seisukohast võrdlusaluste muudetud väärtuste kindlaksmääramisel arvesse võtta. See puudutab rafineerimissaaduste, kuummetalli, tulekindlate toodete lubja, ammoniaagi, vesiniku ja naatriumkarbonaadi võrdlusaluse väärtuse ajakohastamist. Selliste käitiseosade puhul, mis ekspordivad vahesaadusi, ja kui esitatud andmete põhjal ei olnud võimalik järgnevate protsessidega seotud kasvuhoonegaaside heidet kindlaks teha, ei tuleks asjaomaste käitiseosade tõhusust kasvuhoonegaaside heite seisukohast võrdlusaluste muudetud väärtuste kindlaksmääramisel arvesse võtta. See puudutab rafineerimissaaduste ja kuummetalli võrdlusaluse väärtuse ajakohastamist. |
| --- | --- |

(7)

Selliste käitiseosade puhul, mis impordivad vahesaadusi, mille tootmine on hõlmatud asjaomase tootepõhise võrdlusaluse süsteemipiiridega, ja kui esitatud andmete põhjal ei olnud võimalik kõnealuste vahesaaduste tootmisega seotud kasvuhoonegaaside heidet kindlaks teha, ei tuleks asjaomaste käitiseosade tõhusust kasvuhoonegaaside heite seisukohast võrdlusaluste muudetud väärtuste kindlaksmääramisel arvesse võtta. See puudutab rafineerimissaaduste, kuummetalli, tulekindlate toodete lubja, ammoniaagi, vesiniku ja naatriumkarbonaadi võrdlusaluse väärtuse ajakohastamist. Selliste käitiseosade puhul, mis ekspordivad vahesaadusi, ja kui esitatud andmete põhjal ei olnud võimalik järgnevate protsessidega seotud kasvuhoonegaaside heidet kindlaks teha, ei tuleks asjaomaste käitiseosade tõhusust kasvuhoonegaaside heite seisukohast võrdlusaluste muudetud väärtuste kindlaksmääramisel arvesse võtta. See puudutab rafineerimissaaduste ja kuummetalli võrdlusaluse väärtuse ajakohastamist.

| (8) | Delegeeritud määrusega (EL) 2019/331 kehtestatud metoodika heite seostamiseks eri käitiseosadega võib tuua kaasa kasvuhoonegaaside heite seisukohast negatiivse tõhususe, kui väikese heitekoefitsiendiga kütusest toodetud soojus eksporditakse teistesse käitiseosadesse või käitistesse. Sellisel juhul tuleks võrdlusaluse muudetud väärtuste määramisel seada asjaomase käitiseosa tõhusus kasvuhoonegaaside heite seisukohast nulliks. |
| --- | --- |

(8)

Delegeeritud määrusega (EL) 2019/331 kehtestatud metoodika heite seostamiseks eri käitiseosadega võib tuua kaasa kasvuhoonegaaside heite seisukohast negatiivse tõhususe, kui väikese heitekoefitsiendiga kütusest toodetud soojus eksporditakse teistesse käitiseosadesse või käitistesse. Sellisel juhul tuleks võrdlusaluse muudetud väärtuste määramisel seada asjaomase käitiseosa tõhusus kasvuhoonegaaside heite seisukohast nulliks.

| (9) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kliimamuutuste komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas loetletud võrdlusaluste muudetud väärtusi kasutatakse lubatud heitkoguse ühikute ühtlustatud tasuta eraldamiseks ajavahemikuks 2021–2025.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. märts 2021

Komisjoni nimel

president

Ursula VON DER LEYEN

---

(1)  
  ELT L 275, 25.10.2003, lk 32.

1

(2)  Komisjoni 27. aprilli 2011. aasta otsus 2011/278/EL, millega määratakse kindlaks kogu liitu hõlmavad üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste tasuta saastekvootide ühtlustatud eraldamiseks (ELT L 130, 17.5.2011, lk 1).

2

(3)  Komisjoni 19. detsembri 2018. aasta delegeeritud määrus (EL) 2019/331, millega määratakse kindlaks üleliidulised üleminekueeskirjad Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2003/87/EÜ artikli 10a kohaste lubatud heitkoguse ühikute tasuta eraldamiseks ühtlustatud viisil (ELT L 59, 27.2.2019, lk 8).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. märtsi 2018. aasta direktiiv (EL) 2018/410, millega muudetakse direktiivi 2003/87/EÜ eesmärgiga hoogustada heitkoguste kulutõhusat vähendamist ja süsinikdioksiidiheite vähendamist toetavaid investeeringuid, ning otsust (EL) 2015/1814 (ELT L 76, 19.3.2018, lk 3).

4

---

LISA

Võrdlusalused

Käesolevas lisas kasutatakse asjaomaste toodete määratlusi ning asjaomaste protsesside ja heite (süsteemipiirid) määratlusi, mis on esitatud delegeeritud määruse (EL) 2019/331 I lisas.

1.   Tootepõhised võrdlusalused arvesse võtmata kütuse- ja elektrienergia omavahelist asendatavust

| Tootepõhine võrdlusalus | 10 % kõige tõhusamate käitiste keskmine väärtus 2016. ja 2017. aastal (CO2 ekvivalenttonni / t) | Võrdlusaluse väärtus (LHÜd/t) aastateks 2021–2025 |
| --- | --- | --- |
| Koks | 0,144 | 0,217 |
| Paagutatud maak | 0,163 | 0,157 |
| Kuummetall | 1,331 | 1,288 |
| Kuumtöödeldud anood | 0,317 | 0,312 |
| Alumiinium | 1,484 | 1,464 |
| Halli tsemendi klinker | 0,722 | 0,693 |
| Valge tsemendi klinker | 0,973 | 0,957 |
| Lubi | 0,746 | 0,725 |
| Dololubi | 0,881 | 0,815 |
| Tulekindlate toodete lubi | 1,441 | 1,406 |
| Valuklaas | 0,421 | 0,399 |
| Pudelid ja anumad värvuseta klaasist | 0,323 | 0,290 |
| Pudelid ja anumad värvilisest klaasist | 0,265 | 0,237 |
| Klaaskiudtooted | 0,290 | 0,309 |
| Fassaaditellised | 0,094 | 0,106 |
| Sillutuskivid | 0,140 | 0,146 |
| Katusekivid | 0,130 | 0,120 |
| Pihustuskuivatamisega valmistatav pulber | 0,050 | 0,058 |
| Kips | 0,048 | 0,047 |
| Kuivatatud teisene kips | 0,008 | 0,013 |
| Lühikesekiuline jõutselluloos | 0,000 | 0,091 |
| Pikakiuline jõutselluloos | 0,001 | 0,046 |
| Sulfittselluloos, termomehaaniline tselluloosimass, mehaaniliselt valmistatud tselluloosimass | 0,000 | 0,015 |
| Vanapaberist saadud tselluloosimass | 0,000 | 0,030 |
| Ajalehepaber | 0,007 | 0,226 |
| Pinnakatteta kvaliteetpaber | 0,011 | 0,242 |
| Pinnakattega kvaliteetpaber | 0,043 | 0,242 |
| Pehmepaber | 0,139 | 0,254 |
| Silekihipaber ja lainekihipaber | 0,071 | 0,188 |
| Pinnakatteta papp | 0,009 | 0,180 |
| Pinnakattega papp | 0,011 | 0,207 |
| Lämmastikhape | 0,038 | 0,230 |
| Adipiinhape | 0,32 | 2,12 |
| Vinüülkloriid | 0,171 | 0,155 |
| Fenool/atsetoon | 0,244 | 0,230 |
| S-PVC | 0,073 | 0,066 |
| E-PVC | 0,103 | 0,181 |
| Naatriumkarbonaat | 0,789 | 0,753 |

Tootepõhine võrdlusalus

10 % kõige tõhusamate käitiste keskmine väärtus 2016. ja 2017. aastal (CO2 ekvivalenttonni / t)

Võrdlusaluse väärtus (LHÜd/t) aastateks 2021–2025

Koks

0,144

0,217

Paagutatud maak

0,163

0,157

Kuummetall

1,331

1,288

Kuumtöödeldud anood

0,317

0,312

Alumiinium

1,484

1,464

Halli tsemendi klinker

0,722

0,693

Valge tsemendi klinker

0,973

0,957

Lubi

0,746

0,725

Dololubi

0,881

0,815

Tulekindlate toodete lubi

1,441

1,406

Valuklaas

0,421

0,399

Pudelid ja anumad värvuseta klaasist

0,323

0,290

Pudelid ja anumad värvilisest klaasist

0,265

0,237

Klaaskiudtooted

0,290

0,309

Fassaaditellised

0,094

0,106

Sillutuskivid

0,140

0,146

Katusekivid

0,130

0,120

Pihustuskuivatamisega valmistatav pulber

0,050

0,058

Kips

0,048

0,047

Kuivatatud teisene kips

0,008

0,013

Lühikesekiuline jõutselluloos

0,000

0,091

Pikakiuline jõutselluloos

0,001

0,046

Sulfittselluloos, termomehaaniline tselluloosimass, mehaaniliselt valmistatud tselluloosimass

0,000

0,015

Vanapaberist saadud tselluloosimass

0,000

0,030

Ajalehepaber

0,007

0,226

Pinnakatteta kvaliteetpaber

0,011

0,242

Pinnakattega kvaliteetpaber

0,043

0,242

Pehmepaber

0,139

0,254

Silekihipaber ja lainekihipaber

0,071

0,188

Pinnakatteta papp

0,009

0,180

Pinnakattega papp

0,011

0,207

Lämmastikhape

0,038

0,230

Adipiinhape

0,32

2,12

Vinüülkloriid

0,171

0,155

Fenool/atsetoon

0,244

0,230

S-PVC

0,073

0,066

E-PVC

0,103

0,181

Naatriumkarbonaat

0,789

0,753

2.   Tootepõhised võrdlusalused arvestades kütuse- ja elektrienergia omavahelist asendatavust

| Tootepõhine võrdlusalus | 10 % kõige tõhusamate käitiste keskmine väärtus 2016. ja 2017. aastal (CO2 ekvivalenttonni / t) | Võrdlusaluse väärtus (LHÜd/t) aastateks 2021–2025 |
| --- | --- | --- |
| Rafineerimissaadused | 0,0255 | 0,0228 |
| Elektrikaarahjus toodetud süsinikteras | 0,209 | 0,215 |
| Elektrikaarahjus toodetud legeerteras | 0,266 | 0,268 |
| Malmivalu | 0,299 | 0,282 |
| Mineraalvill | 0,595 | 0,536 |
| Kipsplaat | 0,119 | 0,110 |
| Tahm | 1,141 | 1,485 |
| Ammoniaak | 1,604 | 1,570 |
| Aurkrakkimine | 0,693 | 0,681 |
| Aromaatsed ühendid | 0,0072 | 0,0228 |
| Stüreen | 0,419 | 0,401 |
| Vesinik | 4,09 | 6,84 |
| Sünteesigaas | 0,009 | 0,187 |
| Etüleenoksiid ja etüleenglükoolid | 0,314 | 0,389 |

Tootepõhine võrdlusalus

10 % kõige tõhusamate käitiste keskmine väärtus 2016. ja 2017. aastal (CO2 ekvivalenttonni / t)

Võrdlusaluse väärtus (LHÜd/t) aastateks 2021–2025

Rafineerimissaadused

0,0255

0,0228

Elektrikaarahjus toodetud süsinikteras

0,209

0,215

Elektrikaarahjus toodetud legeerteras

0,266

0,268

Malmivalu

0,299

0,282

Mineraalvill

0,595

0,536

Kipsplaat

0,119

0,110

Tahm

1,141

1,485

Ammoniaak

1,604

1,570

Aurkrakkimine

0,693

0,681

Aromaatsed ühendid

0,0072

0,0228

Stüreen

0,419

0,401

Vesinik

4,09

6,84

Sünteesigaas

0,009

0,187

Etüleenoksiid ja etüleenglükoolid

0,314

0,389

3.   Soojus- ja kütusepõhised võrdlusalused

| Võrdlusalus | 10 % kõige tõhusamate käitiste keskmine väärtus 2016. ja 2017. aastal (CO2 ekvivalenttonni / TJ) | Võrdlusaluse väärtus (LHÜd/TJ) aastateks 2021–2025 |
| --- | --- | --- |
| Soojuspõhine võrdlusalus | 1,6 | 47,3 |
| Kütusepõhine võrdlusalus | 34,3 | 42,6 |

Võrdlusalus

10 % kõige tõhusamate käitiste keskmine väärtus 2016. ja 2017. aastal (CO2 ekvivalenttonni / TJ)

Võrdlusaluse väärtus (LHÜd/TJ) aastateks 2021–2025

Soojuspõhine võrdlusalus

1,6

47,3

Kütusepõhine võrdlusalus

34,3

42,6

---

OTSUSED

| 15.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/35 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/35

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/448,

12. märts 2021,

millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/145/ÜVJP (1). |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 17. märtsil 2014 vastu otsuse 2014/145/ÜVJP (1).

| (2) | Nõukogu võttis 10. septembril 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1269, (2) millega pikendati otsuses 2014/145/ÜVJP sätestatud meetmete kehtivust veel kuue kuu võrra. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 10. septembril 2020 vastu otsuse (ÜVJP) 2020/1269, (2) millega pikendati otsuses 2014/145/ÜVJP sätestatud meetmete kehtivust veel kuue kuu võrra.

| (3) | Võttes arvesse Ukraina territoriaalse terviklikkuse, suveräänsuse ja sõltumatuse kahjustamise või ohustamise jätkumist, tuleks otsuse 2014/145/ÜVJP kehtivust pikendada täiendavalt kuue kuu võrra. |
| --- | --- |

(3)

Võttes arvesse Ukraina territoriaalse terviklikkuse, suveräänsuse ja sõltumatuse kahjustamise või ohustamise jätkumist, tuleks otsuse 2014/145/ÜVJP kehtivust pikendada täiendavalt kuue kuu võrra.

| (4) | Nõukogu vaatas läbi kõik otsuse 2014/145/ÜVJP lisas esitatud kanded ning otsustas muuta teavet 14 isiku ja 13 üksuse kohta. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu vaatas läbi kõik otsuse 2014/145/ÜVJP lisas esitatud kanded ning otsustas muuta teavet 14 isiku ja 13 üksuse kohta.

| (5) | Otsust 2014/145/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Otsust 2014/145/ÜVJP tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2014/145/ÜVJP muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 6 teine lõik asendatakse järgmisega:

  „Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 15. septembrini 2021.“; |
| --- | --- |

1)

Artikli 6 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevat otsust kohaldatakse kuni 15. septembrini 2021.“;

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 12. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Nõukogu 17. märtsi 2014. aasta otsus 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 78, 17.3.2014, lk 16).

1

(2)  Nõukogu 10. septembri 2020. aasta otsus (ÜVJP) 2020/1269, millega muudetakse otsust 2014/145/ÜVJP, mis käsitleb piiravaid meetmeid seoses Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustava või ohustava tegevusega (ELT L 298, 11.9.2020, lk 23).

2

---

LISA

Allpool loetletud isikuid ja üksusi käsitlevad kanded otsuse 2014/145/ÜVJP lisas asendatakse järgmiste kannetega:

| | Isikud | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „5. | Aleksei Mikhailovich CHALIY (Алексей Михайлович ЧАЛЫЙ) Oleksiy Mykhaylovych CHALYY (Олексiй Михайлович ЧАЛИЙ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 13.6.1961
  Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon või Sevastopol, Ukraina | Chaliy sai 23. veebruaril 2014 rahva heakskiidul „Sevastopoli rahvalinnapeaks“ ja võttis selle „mandaadi“ vastu. Ta tegi aktiivselt kampaaniatööd selle nimel, et Sevastopolist saaks pärast 16. märtsiks 2014 kavandatud referendumit Venemaa Föderatsiooni eraldi üksus. Konstantinov oli üks isikutest, kes 18. märtsil 2014 allkirjastas „lepingu Krimmi ühinemise kohta Venemaa Föderatsiooniga“. Ta oli 1.–14. aprillini 2014 Sevastopoli „kuberneri“ kohusetäitja ning Sevastopoli „seadusandliku kogu“ endine „valitud“ esimees. Endine Sevastopoli linna „seadusandliku kogu“ liige (kuni 2019. aasta septembrini).
  Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat.
  Annekteerimisprotsessis osalemise eest anti talle Venemaa riiklik orden „Isamaa eest täidetud kohustuste eest“ – (esimene järk).
  Smart Electric Networks LLC (OOO „Разумные электрические сети“) peadirektor. | 17.3.2014 |
| 12. | Nikolai Ivanovich RYZHKOV (Николай Иванович РЫЖКОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 28.9.1929
  Sünnikoht: Dulejevka, Donetski oblast, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina) | Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu föderatsiooniküsimuste, regionaalpoliitika ja põhjapoolsete alade komisjoni liige.
  Ryzhkov toetas 1. märtsil 2014 avalikult föderatsiooninõukogus Vene vägede kasutamist Ukrainas.
  Annekteerimisprotsessis osalemise eest anti talle 2014. aastal Venemaa riiklik orden „Isamaa eest täidetud kohustuste eest“ (esimene järk). | 17.3.2014 |
| 28. | Valery Vladimirovich KULIKOV (Валерий Владимирович КУЛИКОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 1.9.1956
  Sünnikoht: Zaporižžja, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina) | Endine Musta mere laevastiku ülema asetäitja, kontradmiral.
  Vastutav Ukraina suveräänse territooriumi okupeerinud Vene vägede juhatamise eest.
  26. septembril 2017 vabastati ta Venemaa Föderatsiooni presidendi dekreediga sellest ametist ning saadeti erru.
  Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu endine liige, annekteeritud Sevastopoli linna esindaja. Praegu Sevastopoli „seadusandliku kogu“ saadik | 21.3.2014 |
| 34. | Dmitry Nikolayevich KOZAK (Дмитрий Николаевич КОЗАК) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 7.11.1958
  Sünnikoht: Bandurovo, Kirovogradi oblast, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina)
  Kodakondsus: Venemaa | Endine asepeaminister. Vastutav annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ Venemaa Föderatsiooni koosseisu integreerimise järelevalve eest. Venemaa Föderatsiooni presidendi kantselei ülema asetäitja. Ta on presidendi erisaadik konfliktide lahendamise valdkonnas Ukrainas. | 29.4.2014 |
| 35. | Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (Олег Евгеньевич БЕЛАВЕНЦЕВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 15.9.1949
  Sünnikoht: Moskva või Ostrov, Pihkva oblast, Venemaa Föderatsioon | Endine Venemaa Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja „Krimmi föderaalpiirkonnas“, vastutav Venemaa riigipea põhiseaduslike õiguste jõustamise eest annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ territooriumil. Endine Venemaa julgeolekunõukogu ajutine liige.
  Endine Venemaa Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja Põhja-Kaukaasia föderaalpiirkonnas (kuni 2018. aasta juunini).
  Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat. Nicaragua aukonsul Krimmis alates 2020. aasta oktoobrist. | 29.4.2014 |
| 51. | Vladimir Nikolaevich PLIGIN (Владимир Николаевич ПЛИГИН) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 19.5.1960
  Sünnikoht: Ignatovo, Vologda oblast, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon) | Endine Riigiduuma liige ja endine põhiseaduskomisjoni esimees. Vastutav nende õigusaktide vastuvõtmisele kaasaaitamise eest, mis käsitlevad Krimmi ja Sevastopoli annekteerimist Venemaa Föderatsiooni koosseisu.
  Endine „Ühtse Venemaa“ partei ülemnõukogu liige. Riigiduuma spiikri Volodini nõunik. Praegune Venemaa teaduste akadeemia riigi ja õiguse instituudi teadur. | 12.5.2014 |
| 62. | Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич БОРОДАЙ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 25.7.1972
  Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon | Endine „Donetski Rahvavabariigi peaminister“, sellena vastutav „Donetski Rahvavabariigi valitsuse“ separatistliku „valitsustegevuse“ eest (nt teatas ta 8. juulil 2014, et „meie sõjavägi viib läbi erioperatsiooni Ukraina „fašistide“ vastu“). „Novorossija Liitu“ käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastaja. Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat; juhib „Donbassi vabatahtlike liitu“.
  „Donbassi vabatahtlike liidu“ juhatuse esimees Osales aktiivselt Donbassi võitlema saadetud „vabatahtlike“ värbamises ja väljaõppes. | 12.7.2014 |
| 79. | Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV (Михаил Владимирович ДЕГТЯРËВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 10.7.1981
  Sünnikoht: Kuibõšev (Samara), Venemaa Föderatsioon | Endine Riigiduuma liige.
  Riigiduuma liikmena kuulutas ta Moskvas välja tunnustamata „Donetski Rahvavabariigi“„de facto saatkonna“ avamise; ta osaleb Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavas või ohustavas tegevuses.
  Endine Venemaa Föderatsiooni Riigiduuma kehakultuuri-, spordi- ja noorteküsimuste komisjoni esimees.
  Alates 20. juulist 2020 on ta Habarovski krai kuberneri kohusetäitja | 25.7.2014 |
| 95. | Nikolay Terentievich SHAMALOV (Николай Терентьевич ШАМАЛОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 24.1.1950
  Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon | Nikolay Terentievich Shamalov on president Putini pikaajaline tuttav. Ta on ühisettevõtte „Ozero Dacha“ kaasasutaja, mis koondab president Putini lähikondlaste hulka kuuluvaid mõjukaid isikuid.
  Ta saab kasu oma sidemetest Venemaa otsusetegijatega. Ta on Bank Rossiya suuruselt teine aktsionär; 2013. aastal oli tema omanduses ligikaudu 10 % nimetatud pangast; Bank Rossiyat peetakse Venemaa Föderatsiooni kõrgemate ametnike personaalseks pangaks. Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist on Bank Rossiya avanud filiaale Krimmis ja Sevastopolis, tugevdades seeläbi nende integreerimist Venemaa Föderatsiooni.
  Lisaks on Bank Rossiyal oluline osalus riiklikus meediagrupis, mis omakorda kontrollib telekanaleid, mis toetavad aktiivselt Venemaa valitsuse Ukraina destabiliseerimise poliitikat. | 30.7.2014 |
| 108. | Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (Владимир Абдуалиевич ВАСИЛЬЕВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 11.8.1949
  Sünnikoht: Klin, Moskva oblast, Venemaa Föderatsioon | Riigiduuma endine asespiiker. Hääletas 20. märtsil 2014 föderaalse põhiseaduse eelnõu poolt, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ vastuvõtmist Venemaa Föderatsiooni koosseisu ning Venemaa Föderatsioonis uute föderaalüksuste,– „Krimmi Vabariigi“ ja föderaalstaatusega Sevastopoli linna moodustamist.
  Endine Dagestani Vabariigi juht. | 12.9.2014 |
| 119. | Alexander Mikhailovich BABAKOV (Aлександр Михайлович БАБАКОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 8.2.1963
  Sünnikoht: Chișinău, Moldova NSV (nüüdne Moldova Vabariik) | Endine Riigiduuma liige. Endine Riigiduuma saadik, Venemaa Föderatsiooni sõjalis-tööstusliku kompleksi arenguga seotud seadusandlikke sätteid käsitleva riigiduuma komisjoni esimees. Ta on „Ühtse Venemaa“ tähtis liige ja ärimees, kes on teinud märkimisväärseid investeeringuid Ukrainas ja Krimmis.
  Hääletas 20. märtsil 2014 föderaalse põhiseaduse eelnõu poolt, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ vastuvõtmist Venemaa Föderatsiooni koosseisu ning Venemaa Föderatsioonis uute föderaalüksuste,– „Krimmi Vabariigi“ ja föderaalstaatusega Sevastopoli linna moodustamist.
  Praegu Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu liige. Välisasjade komisjoni liige. | 12.9.2014 |
| 120. | Sergey Yurievich KOZYAKOV (Сергей Юрьевич КОЗЬЯКОВ) Serhiy Yuriyovych KOZYAKOV (Сергiй Юрiйович КОЗЬЯКОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 29.9.1982 või 23.9.1982 | „Luganski keskvalimiskomisjoni“ endise „juhina“ vastutas ta „valimiste“ korraldamise eest 2. novembril 2014„Luganski Rahvavabariigis“. Nende „valimistega“ rikuti Ukraina õiguskorda ja seetõttu olid need ebaseaduslikud. 2015. aasta oktoobrist kuni 2017. aasta detsembrini nn „Luganski Rahvavabariigi“„justiitsminister“.
  Nende ametikohtade vastuvõtmisega ja nendel ametikohtadel tegutsemisega ning ebaseaduslike valimiste korraldamisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist.
  Loetellu kantud Luganski linnas tegutseva notarina.
  Jätkab koostöös separatistlike võimudega separatistliku poliitika toetamist ja selle legitimeerimist. | 29.11.2014 |
| 161. | Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV (Дмитрий Владимирович ОВСЯННИКОВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 21.2.1977
  Sünnikoht: Omsk, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon) | Sevastopoli linna endine „kuberner“ (kuni 2019. aasta juulini).
  Ovsyannikov valiti „Sevastopoli kuberneriks“ ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas 10. septembril 2017 toimunud valimistel, mille korraldajaks oli Venemaa Föderatsioon.
  President Putin nimetas ta 28. juulil 2016„Sevastopoli kuberneri“ kohusetäitjaks. Selles ametis töötas ta selle nimel, et integreerida ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaar tõhusamaltVenemaa Föderatsiooni ning on seega vastutav sellise tegevuse ja poliitika aktiivse toetamise ja elluviimise eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.
  2017. aastal ja ebaseadusliku „Krimmi referendumi“ aastapäeval tegi ta üldsusele suunatud avaldusi, milles toetas Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist. Ta avaldas austust nn enesekaitseüksuste veteranidele, kes hõlbustasid Vene vägede liikumist Krimmi poolsaarel enne selle ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt, ning kutsus üles muutma Sevastopol Vene Föderatsiooni lõunaosa pealinnaks.
  Endine Venemaa Föderatsiooni tööstuse ja kaubanduse ministri asetäitja (2020. aasta aprillini). | 21.11.2017 |
| 190. | Mikhail Vladimirovich RAZVOZHAEV (Михаил Владимирович РАЗВОЖАЕВ) Mykhailo Volodymyrovich RAZVOZHAEV (Михайло Володимирович РАЗВОЖАЄВ) | Sugu: mees
  Sünniaeg: 30.12.1980
  Sünnikoht: Krasnojarsk, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon) | Ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linna „kuberner“. Selle ametikoha vastuvõtmisega ja sellel ametikohal tegutsemisega on ta teinud tööd ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linna edasiseks integreerimiseks Venemaa Föderatsiooni ning seeläbi toetanud aktiivselt tegevust ja viinud ellu poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 28.1.2020“ |

Isikud

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendused

Loetellu kandmise kuupäev

„5.

Aleksei Mikhailovich CHALIY (Алексей Михайлович ЧАЛЫЙ) Oleksiy Mykhaylovych CHALYY (Олексiй Михайлович ЧАЛИЙ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 13.6.1961

Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon või Sevastopol, Ukraina

Chaliy sai 23. veebruaril 2014 rahva heakskiidul „Sevastopoli rahvalinnapeaks“ ja võttis selle „mandaadi“ vastu. Ta tegi aktiivselt kampaaniatööd selle nimel, et Sevastopolist saaks pärast 16. märtsiks 2014 kavandatud referendumit Venemaa Föderatsiooni eraldi üksus. Konstantinov oli üks isikutest, kes 18. märtsil 2014 allkirjastas „lepingu Krimmi ühinemise kohta Venemaa Föderatsiooniga“. Ta oli 1.–14. aprillini 2014 Sevastopoli „kuberneri“ kohusetäitja ning Sevastopoli „seadusandliku kogu“ endine „valitud“ esimees. Endine Sevastopoli linna „seadusandliku kogu“ liige (kuni 2019. aasta septembrini).

Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat.

Annekteerimisprotsessis osalemise eest anti talle Venemaa riiklik orden „Isamaa eest täidetud kohustuste eest“ – (esimene järk).

Smart Electric Networks LLC (OOO „Разумные электрические сети“) peadirektor.

17.3.2014

12.

Nikolai Ivanovich RYZHKOV (Николай Иванович РЫЖКОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 28.9.1929

Sünnikoht: Dulejevka, Donetski oblast, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina)

Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu föderatsiooniküsimuste, regionaalpoliitika ja põhjapoolsete alade komisjoni liige.

Ryzhkov toetas 1. märtsil 2014 avalikult föderatsiooninõukogus Vene vägede kasutamist Ukrainas.

Annekteerimisprotsessis osalemise eest anti talle 2014. aastal Venemaa riiklik orden „Isamaa eest täidetud kohustuste eest“ (esimene järk).

17.3.2014

28.

Valery Vladimirovich KULIKOV (Валерий Владимирович КУЛИКОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 1.9.1956

Sünnikoht: Zaporižžja, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina)

Endine Musta mere laevastiku ülema asetäitja, kontradmiral.

Vastutav Ukraina suveräänse territooriumi okupeerinud Vene vägede juhatamise eest.

26. septembril 2017 vabastati ta Venemaa Föderatsiooni presidendi dekreediga sellest ametist ning saadeti erru.

Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu endine liige, annekteeritud Sevastopoli linna esindaja. Praegu Sevastopoli „seadusandliku kogu“ saadik

21.3.2014

34.

Dmitry Nikolayevich KOZAK (Дмитрий Николаевич КОЗАК)

Sugu: mees

Sünniaeg: 7.11.1958

Sünnikoht: Bandurovo, Kirovogradi oblast, Ukraina NSV (nüüdne Ukraina)

Kodakondsus: Venemaa

Endine asepeaminister. Vastutav annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ Venemaa Föderatsiooni koosseisu integreerimise järelevalve eest. Venemaa Föderatsiooni presidendi kantselei ülema asetäitja. Ta on presidendi erisaadik konfliktide lahendamise valdkonnas Ukrainas.

29.4.2014

35.

Oleg Yevgenyvich BELAVENTSEV (Олег Евгеньевич БЕЛАВЕНЦЕВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 15.9.1949

Sünnikoht: Moskva või Ostrov, Pihkva oblast, Venemaa Föderatsioon

Endine Venemaa Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja „Krimmi föderaalpiirkonnas“, vastutav Venemaa riigipea põhiseaduslike õiguste jõustamise eest annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ territooriumil. Endine Venemaa julgeolekunõukogu ajutine liige.

Endine Venemaa Föderatsiooni presidendi täievoliline esindaja Põhja-Kaukaasia föderaalpiirkonnas (kuni 2018. aasta juunini).

Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat. Nicaragua aukonsul Krimmis alates 2020. aasta oktoobrist.

29.4.2014

51.

Vladimir Nikolaevich PLIGIN (Владимир Николаевич ПЛИГИН)

Sugu: mees

Sünniaeg: 19.5.1960

Sünnikoht: Ignatovo, Vologda oblast, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon)

Endine Riigiduuma liige ja endine põhiseaduskomisjoni esimees. Vastutav nende õigusaktide vastuvõtmisele kaasaaitamise eest, mis käsitlevad Krimmi ja Sevastopoli annekteerimist Venemaa Föderatsiooni koosseisu.

Endine „Ühtse Venemaa“ partei ülemnõukogu liige. Riigiduuma spiikri Volodini nõunik. Praegune Venemaa teaduste akadeemia riigi ja õiguse instituudi teadur.

12.5.2014

62.

Aleksandr Yurevich BORODAI (Александр Юрьевич БОРОДАЙ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 25.7.1972

Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon

Endine „Donetski Rahvavabariigi peaminister“, sellena vastutav „Donetski Rahvavabariigi valitsuse“ separatistliku „valitsustegevuse“ eest (nt teatas ta 8. juulil 2014, et „meie sõjavägi viib läbi erioperatsiooni Ukraina „fašistide“ vastu“). „Novorossija Liitu“ käsitleva vastastikuse mõistmise memorandumi allkirjastaja. Toetab endiselt aktiivselt separatistlikku tegevust või poliitikat; juhib „Donbassi vabatahtlike liitu“.

„Donbassi vabatahtlike liidu“ juhatuse esimees Osales aktiivselt Donbassi võitlema saadetud „vabatahtlike“ värbamises ja väljaõppes.

12.7.2014

79.

Mikhail Vladimirovich DEGTYARYOV/DEGTYAREV (Михаил Владимирович ДЕГТЯРËВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 10.7.1981

Sünnikoht: Kuibõšev (Samara), Venemaa Föderatsioon

Endine Riigiduuma liige.

Riigiduuma liikmena kuulutas ta Moskvas välja tunnustamata „Donetski Rahvavabariigi“„de facto saatkonna“ avamise; ta osaleb Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavas või ohustavas tegevuses.

Endine Venemaa Föderatsiooni Riigiduuma kehakultuuri-, spordi- ja noorteküsimuste komisjoni esimees.

Alates 20. juulist 2020 on ta Habarovski krai kuberneri kohusetäitja

25.7.2014

95.

Nikolay Terentievich SHAMALOV (Николай Терентьевич ШАМАЛОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 24.1.1950

Sünnikoht: Moskva, Venemaa Föderatsioon

Nikolay Terentievich Shamalov on president Putini pikaajaline tuttav. Ta on ühisettevõtte „Ozero Dacha“ kaasasutaja, mis koondab president Putini lähikondlaste hulka kuuluvaid mõjukaid isikuid.

Ta saab kasu oma sidemetest Venemaa otsusetegijatega. Ta on Bank Rossiya suuruselt teine aktsionär; 2013. aastal oli tema omanduses ligikaudu 10 % nimetatud pangast; Bank Rossiyat peetakse Venemaa Föderatsiooni kõrgemate ametnike personaalseks pangaks. Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist on Bank Rossiya avanud filiaale Krimmis ja Sevastopolis, tugevdades seeläbi nende integreerimist Venemaa Föderatsiooni.

Lisaks on Bank Rossiyal oluline osalus riiklikus meediagrupis, mis omakorda kontrollib telekanaleid, mis toetavad aktiivselt Venemaa valitsuse Ukraina destabiliseerimise poliitikat.

30.7.2014

108.

Vladimir Abdualiyevich VASILYEV (Владимир Абдуалиевич ВАСИЛЬЕВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 11.8.1949

Sünnikoht: Klin, Moskva oblast, Venemaa Föderatsioon

Riigiduuma endine asespiiker. Hääletas 20. märtsil 2014 föderaalse põhiseaduse eelnõu poolt, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ vastuvõtmist Venemaa Föderatsiooni koosseisu ning Venemaa Föderatsioonis uute föderaalüksuste,– „Krimmi Vabariigi“ ja föderaalstaatusega Sevastopoli linna moodustamist.

Endine Dagestani Vabariigi juht.

12.9.2014

119.

Alexander Mikhailovich BABAKOV (Aлександр Михайлович БАБАКОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 8.2.1963

Sünnikoht: Chișinău, Moldova NSV (nüüdne Moldova Vabariik)

Endine Riigiduuma liige. Endine Riigiduuma saadik, Venemaa Föderatsiooni sõjalis-tööstusliku kompleksi arenguga seotud seadusandlikke sätteid käsitleva riigiduuma komisjoni esimees. Ta on „Ühtse Venemaa“ tähtis liige ja ärimees, kes on teinud märkimisväärseid investeeringuid Ukrainas ja Krimmis.

Hääletas 20. märtsil 2014 föderaalse põhiseaduse eelnõu poolt, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ vastuvõtmist Venemaa Föderatsiooni koosseisu ning Venemaa Föderatsioonis uute föderaalüksuste,– „Krimmi Vabariigi“ ja föderaalstaatusega Sevastopoli linna moodustamist.

Praegu Venemaa Föderatsiooni Föderatsiooninõukogu liige. Välisasjade komisjoni liige.

12.9.2014

120.

Sergey Yurievich KOZYAKOV (Сергей Юрьевич КОЗЬЯКОВ) Serhiy Yuriyovych KOZYAKOV (Сергiй Юрiйович КОЗЬЯКОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 29.9.1982 või 23.9.1982

„Luganski keskvalimiskomisjoni“ endise „juhina“ vastutas ta „valimiste“ korraldamise eest 2. novembril 2014„Luganski Rahvavabariigis“. Nende „valimistega“ rikuti Ukraina õiguskorda ja seetõttu olid need ebaseaduslikud. 2015. aasta oktoobrist kuni 2017. aasta detsembrini nn „Luganski Rahvavabariigi“„justiitsminister“.

Nende ametikohtade vastuvõtmisega ja nendel ametikohtadel tegutsemisega ning ebaseaduslike valimiste korraldamisega on ta seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

Loetellu kantud Luganski linnas tegutseva notarina.

Jätkab koostöös separatistlike võimudega separatistliku poliitika toetamist ja selle legitimeerimist.

29.11.2014

161.

Dmitry Vladimirovich OVSYANNIKOV (Дмитрий Владимирович ОВСЯННИКОВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 21.2.1977

Sünnikoht: Omsk, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon)

Sevastopoli linna endine „kuberner“ (kuni 2019. aasta juulini).

Ovsyannikov valiti „Sevastopoli kuberneriks“ ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linnas 10. septembril 2017 toimunud valimistel, mille korraldajaks oli Venemaa Föderatsioon.

President Putin nimetas ta 28. juulil 2016„Sevastopoli kuberneri“ kohusetäitjaks. Selles ametis töötas ta selle nimel, et integreerida ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaar tõhusamaltVenemaa Föderatsiooni ning on seega vastutav sellise tegevuse ja poliitika aktiivse toetamise ja elluviimise eest, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

2017. aastal ja ebaseadusliku „Krimmi referendumi“ aastapäeval tegi ta üldsusele suunatud avaldusi, milles toetas Krimmi ja Sevastopoli ebaseaduslikku annekteerimist. Ta avaldas austust nn enesekaitseüksuste veteranidele, kes hõlbustasid Vene vägede liikumist Krimmi poolsaarel enne selle ebaseaduslikku annekteerimist Venemaa Föderatsiooni poolt, ning kutsus üles muutma Sevastopol Vene Föderatsiooni lõunaosa pealinnaks.

Endine Venemaa Föderatsiooni tööstuse ja kaubanduse ministri asetäitja (2020. aasta aprillini).

21.11.2017

190.

Mikhail Vladimirovich RAZVOZHAEV (Михаил Владимирович РАЗВОЖАЕВ) Mykhailo Volodymyrovich RAZVOZHAEV (Михайло Володимирович РАЗВОЖАЄВ)

Sugu: mees

Sünniaeg: 30.12.1980

Sünnikoht: Krasnojarsk, NSVL (nüüdne Venemaa Föderatsioon)

Ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linna „kuberner“. Selle ametikoha vastuvõtmisega ja sellel ametikohal tegutsemisega on ta teinud tööd ebaseaduslikult annekteeritud Sevastopoli linna edasiseks integreerimiseks Venemaa Föderatsiooni ning seeläbi toetanud aktiivselt tegevust ja viinud ellu poliitikat, mis kahjustab või ohustab Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

28.1.2020“

| | Üksused | Nimi | Identifitseerimisandmed | Põhjendused | Loetellu kandmise kuupäev |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „5. | „Federal State of Novorossiya“ („Novorossija Föderaalriik“)
  „Федеративное государство Новороссия“
  „Federativnoye Gosudarstvo Novorossiya“ | Meediavahendid:
  http://novopressa.ru/
  http://novorossia-tv.ru/
  http://novorossiia.ru/
  https://vk.com/novorossiatv | „Donetski Rahvavabariik“ ja „Luganski Rahvavabariik“ kirjutasid 24. mail 2014 alla tunnustamata „Novorossija Föderaalriigi“ loomise lepingule.
  See on vastuolus Ukraina põhiseadusega ja sellest tulenevalt ka rahvusvahelise õigusega, kahjustades nii Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 25.7.2014 |
| 15. | State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Universal-Avia“
  Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Универсал-Авиа“
  (varasem nimi State enterprise „Universal-Avia“
  Государственное предприятие „Универсал-Авиа“
  Gosudarstvenoye predpriyatiye „Universal-Avia“) | Aeroflotskaya Street 5, Simferopol, 295021
  ул. Аэрофлотская, дом 5, 295021, г. Симферополь
  Tel: +7 (3652) 502–300; +7 (918) 699-1020
  unavia_2014@mail.ru
  https://universal-avia.ru/
  Registreerimisnumber: 1159102026742 | Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 24. märtsil 2014 vastu otsuse nr 1794-6/14 riigiettevõtte „Gosudarstvenoye predpriyatiye „Universal-Avia““ („О Государственном предприятии Универсал-Авиа“) kohta, milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab riigiettevõttele „Universal-Avia“ kuuluva vara. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud. 15. jaanuaril 2015 registreeriti uuesti nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Universal-Avia“ (Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Универсал-Авиа“). Asutaja: „Krimmi Vabariigi“ transpordiministeerium (Министерство транспорта Республики Крым). | 25.7.2014 |
| 16. | Federal State Budgetary Enterprise „Sanatorium „Nizhnyaya Oreanda““ of the Administration of the President of the Russian Federation (varasema nimega Resort „Nizhnyaya Oreanda“ Санаторий „Нижняя Ореанда“) | Resort „Nizhnyaya Oreanda“, 298658, Yalta, Oreanda, House 12 Ukraine
  Санаторий ’Нижняя Ореанда’, 298658, г. Ялта, пгт. Ореанда, дом 12, Украина
  www.oreanda-resort.ru
  marketing@oreanda-resort.ru
  +7 (978) 944 83 00,
  +7 (978) 944 83 30
  Registreerimisnumber: 1149102054221 | Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 21. märtsil 2014 vastu otsuse nr 1767-6/14 sanatooriumide ja kuurortide ühenduse loomise küsimuste kohta, milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab sanatooriumile „Nizhnyaya Oreanda“ kuuluva vara. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud.
  9. oktoobril 2014 registreeriti uuesti nimega Federal State Budgetary Enterprise „Sanatorium Nizhnyaya Oreanda“ of the Administration of the President of the Russian Federation (Федеральное государственное бюджетное учреждение „Санаторий „Нижняя Ореанда“ Управления делами Президента Российской Федерации“). Asutaja: Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsioon (Управлениe делами Президента Российской Федерации). | 25.7.2014 |
| 18. | Joint-stock company „Production-Agrarian Union „Massandra““
  Aкционерное общество „Производственно-аграрное объединение „Массандра““
  (Varasema nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Production-Agrarian Union „Massandra““
  Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Производственно-аграрное объединение „Массандра““ | 298650, Crimea, Yalta, Massandra, str. Vinodela Egorova 9.
  298650, Крым, г. Ялта, пгт. Массандра, ул. Винодела Егорова, д. 9
  Veebisait: http://massandra.su
  +7 978 936 75 04
  +7 3654 23 31 96
  +7 3654 26 16 83
  Registreerimisnumber: 1149102026985 | Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 9. aprillil 2014 vastu otsuse nr 1991-6/14, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ riiginõukogu 26. märtsi 2014. aasta resolutsiooni nr 1836-6/14 („Krimmi Vabariigi“ territooriumil asuvate agrotööstusettevõtete, -institutsioonide ja -organisatsioonide vara natsionaliseerimise kohta) muutmist ja milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab vara, mis kuulub riiklikule tootjate ühendusele „National Association of producers „Massandra““. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud.
  1. augustil 2014 registreeriti uuesti nimega Federal State Budgetary Enterprise „Proizvodstvenno agrarnoye obyedinenye „Massandra““ of the Administration of the President of the Russian Federation (Федеральное государственное унитарное предприятие „Производственно-аграрное объединение „Массандра““ Управления делами Президента Российской Федерации). Asutaja: Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsioon (Управлениe делами Президента Российской Федерации). | 25.7.2014 |
| | Federal State Budgetary Enterprise „Production-Agrarian Union „Massandra““ of the Administration of the President of the Russian Federation
  Федеральное государственное унитарное предприятие „Производственно-аграрное объединение „Массандра“ Управления делами Президента Российской Федерации“
  State concern „National Association of producers „Massandra““ | | 1. aprillil 2019 registreeriti uuesti nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea““Production-Agrarian Union „Massandra““. 1. oktoobril 2020 registreeriti uuesti nimega: joint-stock company „Production-Agrarian Union „Massandra““ |
| | Национальное производственно аграрное объединение „Массандра“
  Nacionalnoye proizvodstvenno agrarnoye obyedinenye „Massandra“) | | | |
| 22. | DOBROLET, teise nimega DOBROLYOT
  ДОБРОЛЕТ/ДОБРОЛЁТ | Lennuettevõtja kood: QD
  International Highway, House 31, building 1, 141411 Moscow
  141411, г. Москва, Международное ш., дом 31, строение 1
  Veebisait: https://aviakompaniya.com/dobrolet/
  www.pobeda.aero | Dobrolet oli Venemaa riigile kuuluva lennuettevõtja tütarettevõte. Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist teenindas Dobrolet ainuõiguslikult lende Moskva ja Simferopoli vahel. Seega soodustas ta ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ integreerimist Venemaa Föderatsiooni ning kahjustas Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust. | 30.7.2014 |
| 23. | Public Joint Stock Company „Russian National Commercial Bank“
  (Публичное акционерное общество „Российский национальный коммерческий банк“) | 295000, Simferopol, Naberezhnaja str named after 60th anniversary of USSR, 34
  295000, Симферополь, ул. Набережная имени 60–летия СССР, д. 34
  Veebisait: http://www.rncb.ru
  Registreerimisnumber: 1027700381290 | Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist läks Russian National Commercial Bank (RNCB) täielikult „Krimmi Vabariigi“ omandusse. 2016. aasta jaanuaris läks see riigivarahaldusasutuse „Federal Agency for State Property Management“, teise nimega Rosimushchestvo (Федеральное агентство по управлению государственным имуществом (Росимущество)) omandisse.
  Ta on saanud turul juhtrolli, kuigi enne Krimmi annekteerimist teda Krimmis ei eksisteerinud. Krimmist taanduvate pankade filiaalide ostmise või ülevõtmisega toetas RNCB materiaalselt ja rahaliselt Venemaa Föderatsiooni tegevust Krimmi integreerimiseks Venemaa Föderatsiooniga, kahjustades seeläbi Ukraina territoriaalset terviklikkust.
  29. jaanuaril 2020 otsustas Venemaa keskpank RNCB osalusel reorganiseerida Sevastopol Marine Bank’i. RNCB osales Krimmis kahes suures taristuprojektis - pank rahastab uue Simferopoli lennujaamaterminali ja kahe energiatootmisüksuse (Balaklavskaya TPP ja Tavricheskaya TPP) ehitust | 30.7.2014 |
| 25. | Peace to Luhansk Region (Mir Luganschine) Мир Луганщине (Rahu Luganski piirkonnale) | https://mir-lug.info/
  Aadress: Karl Marx Street 7, Luhansk, Ukraine
  улица Карла Маркса, 7, г. Луганск, Украина
  info@mir-lug.info | Ühiskondlik „organisatsioon“, kes esitas kandidaate „Luganski rahvavabariigi“„valimistele“2. novembril 2014 ja 11. novembril 2018. Nende „valimistega“ rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud. Alates 17. veebruarist 2018 on selle organisatsiooni esimees Leonid PASECHNIK ning seega on ta seotud nõukogu poolt loetellu kantud isikuga.
  Nendel ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult osalemisega on see organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist. | 29.11.2014 |
| 28. | Luhansk Economic Union (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz) - Luganski majandusliit
  Луганский экономический союз | Ametlik teave:
  https://nslnr.su/about/obshchestvennye-organizatsii/337/
  https://vk.com/public97306393 | Nn ühiskondlik organisatsioon, kes esitas kandidaate „Luganski Rahvavabariigi“ nn valimistele 2. novembril 2014 ja 11. novembril 2018. Nimetas 2014. aastal Oleg AKIMOVi „Luganski Rahvavabariigi“„juhi“ kandidaadiks ja 2018. aastal „Luganski Rahvavabariigi rahvusnõukogu“ liikmeks. Nende „valimistega“ rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud. Luganski majandusliidu (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz) eesistujaks on praegu Zinaida NADION, kes on „Luganski Rahvavabariigi rahvusnõukogu“ aseesimees.
  Nendel ebaseaduslikel „valimistel“ ametlikult osalemisega on see organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist. | 29.11.2014 |
| 33. | Prizrak brigade (Prizraki brigaad)
  Бригада „Призрак“ | Aadress: District 50 Year of the USSR, 18; c. of Kirovsk
  https://vk.com/battalionprizrak
  http://prizrak.info/
  mail@prizrak.info
  +38 (072) 199–86-39 | Relvastatud separatistlik rühmitus, mis on aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ning Ukraina edasist destabiliseerimist.
  „Luganski Rahvavabariigi“„teise sõjaväekorpuse“ osa.
  Tuntud ka kui 14. motolaskurpataljon. | 16.2.2015 |
| 42. | AO „Institute Giprostroymost - Saint-Petersburg“
  АО Институт Гипростроймост – Санкт-Петербург | Aadress: 7 Yablochkova street, St. Petersburg, 197198 Russia
  Veebisait: http://gpsm.ru
  Email: office@gpsm.ru
  Tel: (812) 498–08-14
  Riiklik registreerimisnumber: 1037828021660
  Maksuregistri number: 7826717210 | AO „Institute Giprostroymost – Saint-Petersburg“ osales Kertši silla ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult Venemaa Föderatsiooni koosseisu annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 31.7.2018 |
| 43. | PJSC Mostotrest
  ПАО Мостотрест | Aadress: 6 Barklaya street, Bld. 5 Moscow, 121087 Russia
  www.mostotrest.ru
  info@mostro.ru
  Tel:(495)6697999
  Riiklik registreerimisnumber: 1027739167246
  Maksuregistri number: 7701045732 | PJSC Mostotrest osales Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega ühendava Kertši silla hooldustööde riigihankelepingute kaudu aktiivselt silla ehitamises ja selle raudteeosa hooldamises. Peale selle kuulub ettevõte isikule (Arkady Rotenberg), kes on oma Ukraina suveräänsust kahjustava tegevuse tõttu juba kantud loetellu (isik nr 92 käesolevas lisas). Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 31.7.2018 |
| 44. | JSC Zaliv Shipyard
  Судостроительный завод „Залив“ | Aadress: 4 Tankistov street, 298310 Kerch, Crimea
  Veebisait: http://zalivkerch.com
  Riiklik registreerimisnumber: 1149102028602
  Tel: +7(36561)33055
  Maksuregistri number: 9111001119 | JSC Zaliv Shipyard osales aktiivselt Kertši sillani viiva uue raudtee ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 31.7.2018 |
| 45. | STROYGAZMONTAZH Joint Stock Company
  STROYGAZMONTAZH Corporation (SGM Group)
  ООО Стройгазмонтаж
  (груп СГМ) | Aadress: Prospect Vernadskogo 53, Moscow, 119415 Russia
  Veebisait: www.ooosgm.com
  info@ooosgm.ru
  Riiklik registreerimisnumber: 1077762942212
  Maksuregistri number: 7729588440
  INN: 9729299794
  PSRN: 1207700324941, KPP 772901001. | Stroygazmontazh Corporation (SGM Group) osales silla ehitustööde lepingu kaudu aktiivselt Kertši silla ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust. | 31.7.2018“ |

Üksused

Nimi

Identifitseerimisandmed

Põhjendused

Loetellu kandmise kuupäev

„5.

„Federal State of Novorossiya“ („Novorossija Föderaalriik“)

„Федеративное государство Новороссия“

„Federativnoye Gosudarstvo Novorossiya“

Meediavahendid:

http://novopressa.ru/

http://novorossia-tv.ru/

http://novorossiia.ru/

https://vk.com/novorossiatv

„Donetski Rahvavabariik“ ja „Luganski Rahvavabariik“ kirjutasid 24. mail 2014 alla tunnustamata „Novorossija Föderaalriigi“ loomise lepingule.

See on vastuolus Ukraina põhiseadusega ja sellest tulenevalt ka rahvusvahelise õigusega, kahjustades nii Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

25.7.2014

15.

State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Universal-Avia“

Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Универсал-Авиа“

(varasem nimi State enterprise „Universal-Avia“

Государственное предприятие „Универсал-Авиа“

Gosudarstvenoye predpriyatiye „Universal-Avia“)

Aeroflotskaya Street 5, Simferopol, 295021

ул. Аэрофлотская, дом 5, 295021, г. Симферополь

Tel: +7 (3652) 502–300; +7 (918) 699-1020

unavia_2014@mail.ru

https://universal-avia.ru/

Registreerimisnumber: 1159102026742

Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 24. märtsil 2014 vastu otsuse nr 1794-6/14 riigiettevõtte „Gosudarstvenoye predpriyatiye „Universal-Avia““ („О Государственном предприятии Универсал-Авиа“) kohta, milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab riigiettevõttele „Universal-Avia“ kuuluva vara. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud. 15. jaanuaril 2015 registreeriti uuesti nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Universal-Avia“ (Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Универсал-Авиа“). Asutaja: „Krimmi Vabariigi“ transpordiministeerium (Министерство транспорта Республики Крым).

25.7.2014

16.

Federal State Budgetary Enterprise „Sanatorium „Nizhnyaya Oreanda““ of the Administration of the President of the Russian Federation (varasema nimega Resort „Nizhnyaya Oreanda“ Санаторий „Нижняя Ореанда“)

Resort „Nizhnyaya Oreanda“, 298658, Yalta, Oreanda, House 12 Ukraine

Санаторий ’Нижняя Ореанда’, 298658, г. Ялта, пгт. Ореанда, дом 12, Украина

www.oreanda-resort.ru

marketing@oreanda-resort.ru

+7 (978) 944 83 00,

+7 (978) 944 83 30

Registreerimisnumber: 1149102054221

Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 21. märtsil 2014 vastu otsuse nr 1767-6/14 sanatooriumide ja kuurortide ühenduse loomise küsimuste kohta, milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab sanatooriumile „Nizhnyaya Oreanda“ kuuluva vara. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud.

9. oktoobril 2014 registreeriti uuesti nimega Federal State Budgetary Enterprise „Sanatorium Nizhnyaya Oreanda“ of the Administration of the President of the Russian Federation (Федеральное государственное бюджетное учреждение „Санаторий „Нижняя Ореанда“ Управления делами Президента Российской Федерации“). Asutaja: Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsioon (Управлениe делами Президента Российской Федерации).

25.7.2014

18.

Joint-stock company „Production-Agrarian Union „Massandra““

Aкционерное общество „Производственно-аграрное объединение „Массандра““

(Varasema nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea“„Production-Agrarian Union „Massandra““

Государственное унитарное предприятие Республики Крым „Производственно-аграрное объединение „Массандра““

298650, Crimea, Yalta, Massandra, str. Vinodela Egorova 9.

298650, Крым, г. Ялта, пгт. Массандра, ул. Винодела Егорова, д. 9

Veebisait: http://massandra.su

+7 978 936 75 04

+7 3654 23 31 96

+7 3654 26 16 83

Registreerimisnumber: 1149102026985

Üksuse omandiõigus anti üle Ukraina õiguse vastaselt. „Krimmi parlamendi presiidium“ võttis 9. aprillil 2014 vastu otsuse nr 1991-6/14, mis käsitleb „Krimmi Vabariigi“ riiginõukogu 26. märtsi 2014. aasta resolutsiooni nr 1836-6/14 („Krimmi Vabariigi“ territooriumil asuvate agrotööstusettevõtete, -institutsioonide ja -organisatsioonide vara natsionaliseerimise kohta) muutmist ja milles nähti ette, et „Krimmi Vabariik“ sundvõõrandab vara, mis kuulub riiklikule tootjate ühendusele „National Association of producers „Massandra““. Ettevõte on seega tegelikult Krimmi „võimude“ poolt konfiskeeritud.

1. augustil 2014 registreeriti uuesti nimega Federal State Budgetary Enterprise „Proizvodstvenno agrarnoye obyedinenye „Massandra““ of the Administration of the President of the Russian Federation (Федеральное государственное унитарное предприятие „Производственно-аграрное объединение „Массандра““ Управления делами Президента Российской Федерации). Asutaja: Venemaa Föderatsiooni presidendi administratsioon (Управлениe делами Президента Российской Федерации).

25.7.2014

Federal State Budgetary Enterprise „Production-Agrarian Union „Massandra““ of the Administration of the President of the Russian Federation

Федеральное государственное унитарное предприятие „Производственно-аграрное объединение „Массандра“ Управления делами Президента Российской Федерации“

State concern „National Association of producers „Massandra““

1. aprillil 2019 registreeriti uuesti nimega State Unitary Enterprise of the „Republic of Crimea““Production-Agrarian Union „Massandra““. 1. oktoobril 2020 registreeriti uuesti nimega: joint-stock company „Production-Agrarian Union „Massandra““

Национальное производственно аграрное объединение „Массандра“

Nacionalnoye proizvodstvenno agrarnoye obyedinenye „Massandra“)

22.

DOBROLET, teise nimega DOBROLYOT

ДОБРОЛЕТ/ДОБРОЛЁТ

Lennuettevõtja kood: QD

International Highway, House 31, building 1, 141411 Moscow

141411, г. Москва, Международное ш., дом 31, строение 1

Veebisait: https://aviakompaniya.com/dobrolet/

www.pobeda.aero

Dobrolet oli Venemaa riigile kuuluva lennuettevõtja tütarettevõte. Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist teenindas Dobrolet ainuõiguslikult lende Moskva ja Simferopoli vahel. Seega soodustas ta ebaseaduslikult annekteeritud „Krimmi Autonoomse Vabariigi“ integreerimist Venemaa Föderatsiooni ning kahjustas Ukraina suveräänsust ja territoriaalset terviklikkust.

30.7.2014

23.

Public Joint Stock Company „Russian National Commercial Bank“

(Публичное акционерное общество „Российский национальный коммерческий банк“)

295000, Simferopol, Naberezhnaja str named after 60th anniversary of USSR, 34

295000, Симферополь, ул. Набережная имени 60–летия СССР, д. 34

Veebisait: http://www.rncb.ru

Registreerimisnumber: 1027700381290

Pärast Krimmi ebaseaduslikku annekteerimist läks Russian National Commercial Bank (RNCB) täielikult „Krimmi Vabariigi“ omandusse. 2016. aasta jaanuaris läks see riigivarahaldusasutuse „Federal Agency for State Property Management“, teise nimega Rosimushchestvo (Федеральное агентство по управлению государственным имуществом (Росимущество)) omandisse.

Ta on saanud turul juhtrolli, kuigi enne Krimmi annekteerimist teda Krimmis ei eksisteerinud. Krimmist taanduvate pankade filiaalide ostmise või ülevõtmisega toetas RNCB materiaalselt ja rahaliselt Venemaa Föderatsiooni tegevust Krimmi integreerimiseks Venemaa Föderatsiooniga, kahjustades seeläbi Ukraina territoriaalset terviklikkust.

29. jaanuaril 2020 otsustas Venemaa keskpank RNCB osalusel reorganiseerida Sevastopol Marine Bank’i. RNCB osales Krimmis kahes suures taristuprojektis - pank rahastab uue Simferopoli lennujaamaterminali ja kahe energiatootmisüksuse (Balaklavskaya TPP ja Tavricheskaya TPP) ehitust

30.7.2014

25.

Peace to Luhansk Region (Mir Luganschine) Мир Луганщине (Rahu Luganski piirkonnale)

https://mir-lug.info/

Aadress: Karl Marx Street 7, Luhansk, Ukraine

улица Карла Маркса, 7, г. Луганск, Украина

info@mir-lug.info

Ühiskondlik „organisatsioon“, kes esitas kandidaate „Luganski rahvavabariigi“„valimistele“2. novembril 2014 ja 11. novembril 2018. Nende „valimistega“ rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud. Alates 17. veebruarist 2018 on selle organisatsiooni esimees Leonid PASECHNIK ning seega on ta seotud nõukogu poolt loetellu kantud isikuga.

Nendel ebaseaduslikel nn valimistel ametlikult osalemisega on see organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

29.11.2014

28.

Luhansk Economic Union (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz) - Luganski majandusliit

Луганский экономический союз

Ametlik teave:

https://nslnr.su/about/obshchestvennye-organizatsii/337/

https://vk.com/public97306393

Nn ühiskondlik organisatsioon, kes esitas kandidaate „Luganski Rahvavabariigi“ nn valimistele 2. novembril 2014 ja 11. novembril 2018. Nimetas 2014. aastal Oleg AKIMOVi „Luganski Rahvavabariigi“„juhi“ kandidaadiks ja 2018. aastal „Luganski Rahvavabariigi rahvusnõukogu“ liikmeks. Nende „valimistega“ rikutakse Ukraina õiguskorda ja seetõttu on need ebaseaduslikud. Luganski majandusliidu (Luganskiy Ekonomicheskiy Soyuz) eesistujaks on praegu Zinaida NADION, kes on „Luganski Rahvavabariigi rahvusnõukogu“ aseesimees.

Nendel ebaseaduslikel „valimistel“ ametlikult osalemisega on see organisatsioon seega aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ja poliitikat ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

29.11.2014

33.

Prizrak brigade (Prizraki brigaad)

Бригада „Призрак“

Aadress: District 50 Year of the USSR, 18; c. of Kirovsk

https://vk.com/battalionprizrak

http://prizrak.info/

mail@prizrak.info

+38 (072) 199–86-39

Relvastatud separatistlik rühmitus, mis on aktiivselt toetanud Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust kahjustavat tegevust ning Ukraina edasist destabiliseerimist.

„Luganski Rahvavabariigi“„teise sõjaväekorpuse“ osa.

Tuntud ka kui 14. motolaskurpataljon.

16.2.2015

42.

AO „Institute Giprostroymost - Saint-Petersburg“

АО Институт Гипростроймост – Санкт-Петербург

Aadress: 7 Yablochkova street, St. Petersburg, 197198 Russia

Veebisait: http://gpsm.ru

Email: office@gpsm.ru

Tel: (812) 498–08-14

Riiklik registreerimisnumber: 1037828021660

Maksuregistri number: 7826717210

AO „Institute Giprostroymost – Saint-Petersburg“ osales Kertši silla ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult Venemaa Föderatsiooni koosseisu annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

31.7.2018

43.

PJSC Mostotrest

ПАО Мостотрест

Aadress: 6 Barklaya street, Bld. 5 Moscow, 121087 Russia

www.mostotrest.ru

info@mostro.ru

Tel:(495)6697999

Riiklik registreerimisnumber: 1027739167246

Maksuregistri number: 7701045732

PJSC Mostotrest osales Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega ühendava Kertši silla hooldustööde riigihankelepingute kaudu aktiivselt silla ehitamises ja selle raudteeosa hooldamises. Peale selle kuulub ettevõte isikule (Arkady Rotenberg), kes on oma Ukraina suveräänsust kahjustava tegevuse tõttu juba kantud loetellu (isik nr 92 käesolevas lisas). Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

31.7.2018

44.

JSC Zaliv Shipyard

Судостроительный завод „Залив“

Aadress: 4 Tankistov street, 298310 Kerch, Crimea

Veebisait: http://zalivkerch.com

Riiklik registreerimisnumber: 1149102028602

Tel: +7(36561)33055

Maksuregistri number: 9111001119

JSC Zaliv Shipyard osales aktiivselt Kertši sillani viiva uue raudtee ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

31.7.2018

45.

STROYGAZMONTAZH Joint Stock Company

STROYGAZMONTAZH Corporation (SGM Group)

ООО Стройгазмонтаж

(груп СГМ)

Aadress: Prospect Vernadskogo 53, Moscow, 119415 Russia

Veebisait: www.ooosgm.com

info@ooosgm.ru

Riiklik registreerimisnumber: 1077762942212

Maksuregistri number: 7729588440

INN: 9729299794

PSRN: 1207700324941, KPP 772901001.

Stroygazmontazh Corporation (SGM Group) osales silla ehitustööde lepingu kaudu aktiivselt Kertši silla ehitamises; sild ühendab Venemaad ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaarega. Seega toetab ettevõte ebaseaduslikult annekteeritud Krimmi poolsaare tugevamini integreerimist Venemaa Föderatsiooni, mis omakorda kahjustab veelgi Ukraina territoriaalset terviklikkust, suveräänsust ja sõltumatust.

31.7.2018“

---

| 15.3.2021 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 87/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.3.2021

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 87/46

---

NÕUKOGU OTSUS (ÜVJP) 2021/449,

12. märts 2021,

millega tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 29,

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/172/ÜVJP (1) teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu võttis 21. märtsil 2011 vastu otsuse 2011/172/ÜVJP (1) teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses.

| (2) | Otsuses 2011/172/ÜVJP nähakse ette Egiptuse riigivara omastamise eest vastutavatena tuvastatud teatavate isikute ning nendega seotud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine. |
| --- | --- |

(2)

Otsuses 2011/172/ÜVJP nähakse ette Egiptuse riigivara omastamise eest vastutavatena tuvastatud teatavate isikute ning nendega seotud füüsiliste või juriidiliste isikute, üksuste või asutuste rahaliste vahendite ja majandusressursside külmutamine.

| (3) | Pärast otsuse 2011/172/ÜVJP artikli 5 kohast läbivaatamist tuleks kehtivad piiravad meetmed lõpetada. |
| --- | --- |

(3)

Pärast otsuse 2011/172/ÜVJP artikli 5 kohast läbivaatamist tuleks kehtivad piiravad meetmed lõpetada.

| (4) | Otsus 2011/172/ÜVJP tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada, |
| --- | --- |

(4)

Otsus 2011/172/ÜVJP tuleks seetõttu kehtetuks tunnistada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsus 2011/172/ÜVJP tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 12. märts 2021

Nõukogu nimel

eesistuja

A. P. ZACARIAS

---

(1)  Nõukogu 21. märtsi 2011. aasta otsus 2011/172/ÜVJP teatavate isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravate meetmete kohta seoses olukorraga Egiptuses (ELT L 76, 22.3.2011, lk 63).

1

---